LEGE
Nr. 36 din 12 mai 1995
Legea notarilor publici si a activitatii notariale
ACT EMIS DE: PARLAMENT
ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 92 din 16 mai 1995
![SmartCity3](https://citymanager.online/wp-content/uploads/2018/09/b2-700x300.jpg)
Parlamentul Romaniei adopta prezenta lege.
CAP. 1
Dispozitii generale
Art. 1
Activitatea notariala asigura persoanelor fizice si juridice constatarea
raporturilor juridice civile sau comerciale nelitigioase, precum si exercitiul
drepturilor si ocrotirea intereselor, in conformitate cu legea.
Art. 2
Activitatea notariala se realizeaza de notarii publici prin acte notariale
si consultatii juridice notariale, in conditiile prezentei legi.
Art. 3
Notarul public este investit sa indeplineasca un serviciu de interes public
si are statutul unei functii autonome.
Art. 4
Actul indeplinit de notarul public, purtand sigiliul si semnatura acestuia,
este de autoritate publica si are forta probanta prevazuta de lege.
Art. 5
Actele notariale pot fi efectuate si de misiunile diplomatice si oficiile
consulare ale Romaniei, precum si de alte institutii, in conditiile si limitele
prevazute de lege.
Art. 6
Notarii publici si celelalte institutii prevazute la art. 5, care
desfasoara activitate notariala, au obligatia sa verifice ca actele pe care le
instrumenteaza sa nu cuprinda clauze contrare legii si bunelor moravuri, sa
ceara si sa dea lamuriri partilor asupra continutului acestor acte spre a se
convinge ca le-au inteles sensul si le-au acceptat efectele, in scopul
prevenirii litigiilor.
In cazul in care actul solicitat este contrar legii si bunelor moravuri,
notarul public va refuza intocmirea lui.
Daca inscrisul prezentat are un continut indoielnic, iar notarul public nu
poate refuza instrumentarea actului, va atrage atentia partilor asupra
consecintelor juridice la care se expun si va face mentiune expresa in act.
Daca partea se opune la inserarea mentiunii, notarul public va refuza
intocmirea actului.
Art. 7
Activitatea notariala se infaptuieste in mod egal pentru toate persoanele,
fara deosebire de rasa, de nationalitate, de origine etnica, de limba, de
religie, de sex, de opinie, de apartenenta politica, de avere sau de origine
sociala.
CAP. 2
Competenta notarilor publici
Art. 8
Notarul public indeplineste urmatoarele acte notariale:
a) redactarea inscrisurilor cu continut juridic, la solicitarea partilor;
b) autentificarea inscrisurilor redactate de notarul public, de parte
personal sau de avocat;
c) procedura succesorala notariala;
d) certificarea unor fapte, in cazurile prevazute de lege;
e) legalizarea semnaturilor de pe inscrisuri, a specimenelor de semnatura,
precum si a sigiliilor;
f) darea de data certa inscrisurilor prezentate de parti;
g) primirea in depozit a inscrisurilor si documentelor prezentate de parti;
h) actele de protest al cambiilor, al biletelor la ordin si al cecurilor;
i) legalizarea copiilor de pe inscrisuri;
j) efectuarea si legalizarea traducerilor;
k) eliberarea de duplicate de pe actele notariale pe care le-a intocmit;
l) orice alte operatiuni prevazute de lege.
Art. 9
Notarii publici dau consultatii juridice in materie notariala, altele decat
cele referitoare la continutul actelor pe care le indeplinesc si participa, in
calitate de specialisti desemnati de parti, la pregatirea si intocmirea unor
acte juridice cu caracter notarial.
Art. 10
In indeplinirea atributiilor ce-i revin, notarul public are competenta
generala, cu exceptiile prevazute in situatiile urmatoare:
a) procedura succesorala notariala este de competenta notarului public din
biroul notarial situat in circumscriptia teritoriala a judecatoriei in care
defunctul si-a avut ultimul domiciliu;
b) in cazul mostenirilor succesive, mostenitorii pot alege competenta
oricaruia dintre birourile notariale din circumscriptia teritoriala a
judecatoriei in care si-a avut ultimul domiciliu acela dintre autori care a
decedat cel din urma;
c) actele de protest al cambiilor, biletelor la ordin si cecurilor se fac
de notarul public din circumscriptia teritoriala a judecatoriei in care urmeaza
a se face plata;
d) eliberarea duplicatelor si reconstituirea actelor notariale se fac de
notarul public in al carui birou se afla originalul acestora.
Art. 11
Conflictele de competenta intre birourile notarilor publici situate in
aceeasi circumscriptie a unei judecatorii se solutioneaza de acea judecatorie,
la sesizarea partii interesate. Hotararea judecatoriei este definitiva.
Cand conflictul intervine intre birouri notariale situate in circumscriptii
diferite, competenta apartine judecatoriei in a carei circumscriptie se afla
biroul de notar public cel din urma sesizat.
Art. 12
Secretarii consiliilor locale ale comunelor si oraselor unde nu
functioneaza birouri ale notarilor publici vor indeplini, la cererea partilor,
urmatoarele acte notariale:
a) legalizarea semnaturilor de pe inscrisurile prezentate de parti;
b) legalizarea copiilor de pe inscrisuri, cu exceptia inscrisurilor sub
semnatura privata.
Actele prevazute la alin. 1, in cazul in care depunerea lor este necesara
la unele institutii sau agenti economici, vor fi indeplinite de acestea.
Art. 13
Activitatea notariala a misiunilor diplomatice si oficiilor consulare ale
Romaniei se desfasoara pe baza legii romane si a intelegerilor internationale
la care Romania este parte, precum si potrivit uzantelor internationale.
La cererea persoanelor fizice avand cetatenia romana, precum si a persoanelor
juridice romane, misiunile diplomatice si oficiile consulare ale Romaniei
indeplinesc urmatoarele acte notariale:
a) redactarea de inscrieri in vederea autentificarii sau legalizarii
semnaturii;
b) autentificarea inscrisurilor;
c) legalizarea sigiliilor si a semnaturilor;
d) darea de data certa inscrisurilor prezentate de parti;
e) certificarea unor fapte;
f) legalizarea de copii de pe inscrisuri;
g) efectuarea si legalizarea traducerilor;
h) primirea in depozit a inscrisurilor si documentelor prezentate de parti;
i) eliberarea de duplicate de pe actele notariale intocmite de misiunile
diplomatice sau oficiile consulare.
Activitatile notariale prevazute la alin. 2 lit. c), f) si g) pot fi
indeplinite, de catre misiunile diplomatice si oficiile consulare ale Romaniei,
si la cererea persoanelor fizice sau juridice straine, in masura in care legile
si reglementarile statului de resedinta nu se opun.
Actele notariale se indeplinesc la sediile misiunilor diplomatice sau
oficiilor consulare, precum si la bordul navelor si aeronavelor sub pavilion
romanesc care se afla stationate in raza de activitate a acestor organe, precum
si la domiciliul cetateanului roman ori in alt loc, daca acest lucru este
prevazut in conventiile internationale la care Romania si statul de resedinta
sunt parti sau legea locala nu se opune.
CAP. 3
Organizarea activitatii notarilor publici
SECTIUNEA I
Organizarea si functionarea birourilor notarilor publici
Art. 14
Activitatea notarilor publici se desfasoara in cadrul unui birou, in care
pot functiona unul sau mai multi notari publici asociati, cu personalul
auxiliar corespunzator.
Prin asociere, notarul public nu-si pierde dreptul de birou notarial
individual.
Notarul public sau notarii publici asociati, titulari ai unui birou, pot
angaja notari stagiari, traducatori, alt personal de specialitate, precum si
personal administrativ si de serviciu necesar activitatii notariale.
Evidenta birourilor de notari publici si lucrarile privind numirea si
incetarea functiei notarilor publici se intocmesc de personalul de specialitate
notariala din Ministerul Justitiei.
Art. 15
In circumscriptia unei judecatorii pot functiona unul sau mai multe birouri
de notari publici. Numarul notarilor publici si al birourilor in care acestia
isi desfasoara activitatea se stabileste de ministrul justitiei, la propunerea
Consiliului Uniunii Nationale a Notarilor Publici.
Numarul de notari publici se actualizeaza anual de catre ministrul
justitiei, potrivit propunerilor Camerelor Notarilor Publici si, cu prioritate,
in raport cu numarul notarilor stagiari care au promovat examenul de notar
public.
In cazul in care in circumscriptia unei judecatorii functioneaza mai multe
birouri de notari publici, competenta teritoriala a fiecaruia se intinde pe tot
cuprinsul acelei circumscriptii.
Art. 16
Notar public poate fi cel care indeplineste urmatoarele conditii:
a) are numai cetatenia romana si domiciliul in Romania si are capacitatea
de exercitiu al drepturilor civile;
b) este licentiat in drept - stiinte juridice - sau doctor in drept;
c) nu are antecedente penale;
d) se bucura de o buna reputatie;
e) cunoaste limba romana;
f) este apt din punct de vedere medical pentru exercitarea functiei;
g) a indeplinit timp de 2 ani functia de notar stagiar si a promovat
examenul de notar public sau a exercitat timp de 5 ani functia de notar,
judecator, procuror, avocat sau o alta functie de specialitate juridica si
dovedeste cunostintele necesare functiei de notar public.
Art. 17
Notarul public este numit de ministrul justitiei, la propunerea Consiliului
Uniunii Nationale a Notarilor Publici, in baza cererii celui interesat si dupa
ce face dovada indeplinirii cerintelor aratate la art. 16.
Art. 18
Inainte de a-si incepe activitatea, in termen de 60 de zile de la numire,
notarul public este obligat sa-si inregistreze biroul la Curtea de apel in
circumscriptia careia isi are sediul biroul de notar public. Pentru
inregistrarea biroului, notarul public va prezenta sigiliul si specimenul de
semnatura.
Ministrul justitiei poate, in cazuri temeinic justificate, sa prelungeasca
acest termen.
Neindeplinirea conditiilor prevazute la alin. 1 atrage revocarea numirii
notarului public.
Art. 19
Dupa indeplinirea conditiilor prevazute la art. 18, notarul public va
depune juramantul in fata ministrului justitiei si a presedintelui Uniunii
Nationale a Notarilor Publici sau a reprezentantilor acestora.
Juramantul are urmatorul continut:
"Jur sa respect Constitutia si legile tarii, sa-mi indeplinesc cu
onoare si credibilitate publica, cu constiinta si fara partinire atributiile
ce-mi revin si sa pastrez secretul profesional. Asa sa-mi ajute Dumnezeu!"
Referirea la divinitate din formula juramantului se schimba potrivit
credintei religioase a notarului public.
Notarul public fara confesiune va depune juramantul fara formula
religioasa, pe constiinta si onoare.
Art. 20
Poate fi notar stagiar cel care:
a) indeplineste conditiile prevazute la art. 16 lit. a) - f);
b) este angajat intr-un birou de notar public;
c) se afla in perioada de stagiu pana la promovarea examenului de notar
public.
Art. 21
Notarul public poate delega pe notarul stagiar sa indeplineasca urmatoarele
atributii:
a) efectuarea lucrarilor de secretariat;
b) legalizarea copiilor de pe inscrisuri;
c) legalizarea semnaturii traducatorului;
d) darea de data certa a inscrisurilor prezentate de parti;
e) redactarea unor proiecte de inscrisuri cu continut juridic.
Conditiile de incheiere a contractului de munca si formarea profesionala a
notarului stagiar sunt in sarcina Camerei Notarilor Publici si se stabilesc
prin statutul Uniunii Nationale a Notarilor Publici.
Art. 22
Examenul de notar public se sustine in fata unei comisii formate din: un
membru al Consiliului Uniunii Nationale a Notarilor Publici, reprezentantul
Ministerului Justitiei, un membru al corpului didactic din invatamantul
superior de specialitate si doi notari publici cu pregatire si cu prestigiu
profesional, desemnati in conditiile prevazute in regulamentul de aplicare a
prezentei legi.
Art. 23
Calitatea de notar public inceteaza:
a) la cerere;
b) prin pensionare sau in cazul constatarii incapacitatii de munca, in
conditiile legii;
c) prin desfiintarea biroului notarului public, urmata de neexercitarea
fara justificare de catre titularul acestuia a profesiei, in conditiile legii,
intr-un alt birou de notar public, in termen de 6 luni;
d) prin excluderea din profesie, dispusa ca sanctiune disciplinara, in
conditiile prezentei legi;
e) in cazul vaditei sale incapacitati profesionale, constatata in urma unor
inspectii repetate;
f) in cazul condamnarii definitive pentru savarsirea cu intentie a unei
infractiuni grave sau care aduce atingere prestigiului profesiei;
g) in cazul in care notarul public nu mai indeplineste conditiile prevazute
de art. 16 lit. a), d) si f).
Incetarea calitatii de notar public se constata sau se dispune, dupa caz,
de ministrul justitiei.
Art. 24
Exercitiul functiei de notar public se suspenda:
a) in caz de incompatibilitate;
b) in situatiile prevazute la art. 41 lit. c) si art. 42 din prezenta lege;
c) in caz de neachitare a obligatiilor banesti profesionale, dupa 6 luni de
la scadenta acestora, pana la achitarea debitului;
d) in caz de incapacitate temporara de munca.
Art. 25
Suspendarea se dispune de ministrul justitiei, la solicitarea Consiliului
Uniunii Nationale a Notarilor Publici.
Incetarea suspendarii se poate dispune cu respectarea conditiei prevazute
in alineatul precedent.
SECTIUNEA II
Camera Notarilor Publici
Art. 26
In circumscriptia fiecarei Curti de apel functioneaza cate o Camera a
Notarilor Publici, cu personalitate juridica.
Din Camera fac parte toti notarii publici care functioneaza in
circumscriptia Curtii de apel.
Camera Notarilor Publici este condusa de un colegiu director format
dintr-un presedinte, un vicepresedinte si 3 - 5 membri. Colegiul director este
ales de adunarea generala a membrilor Camerei, pentru o perioada de 3 ani,
dintre notarii publici.
Presedintele Colegiului director va primi o indemnizatie al carei cuantum
se va stabili de adunarea generala.
Colegiul director va avea un secretar salarizat si personal auxiliar, in
numarul si in structura stabilite de adunarea generala a notarilor publici din
judetele ce compun circumscriptia Camerei.
Colegiul director al Camerei Notarilor Publici are urmatoarele atributii:
a) rezolva plangerile partilor impotriva notarilor publici si a notarilor
stagiari, luand masurile corespunzatoare si aducandu-le la cunostinta Uniunii
Nationale a Notarilor Publici;
b) deleaga, in cazuri exceptionale, pentru o perioada determinata, un notar
public, din aceeasi circumscriptie a judecatoriei, care sa asigure functionarea
unui alt birou de notar public, cu incunostintarea Uniunii Nationale a
Notarilor Publici. Cheltuielile cu delegarea se suporta din veniturile biroului
notarului public la care este delegat;
c) informeaza Uniunea Nationala a Notarilor Publici in legatura cu
activitatea birourilor notarilor publici, asupra necesarului de notari publici
si notari stagiari si face recomandari cu privire la persoanele ce urmeaza sa
fie propuse de uniune pentru numirea lor in functia de notar public de catre
ministrul justitiei;
d) reprezinta Camera in relatiile cu tertii la nivelul circumscriptiei
Curtii de apel;
e) intocmeste documentarea juridica si asigura consultarea si informarea
curenta a notarilor publici;
f) tine evidenta veniturilor si cheltuielilor Camerei si a contributiei
membrilor sai;
g) procura datele si lucrarile necesare pentru Buletinul Notarilor Publici
si asigura difuzarea acestuia;
h) indeplineste alte atributii prevazute de lege si de regulament.
SECTIUNEA III
Uniunea Nationala a Notarilor Publici
Art. 27
Notarii publici din Romania se constituie in Uniunea Nationala a Notarilor
Publici, organizatie profesionala cu personalitate juridica, care isi alege un
consiliu de conducere si alte organe stabilite prin statutul propriu.
Art. 28
Consiliul Uniunii Nationale a Notarilor Publici este constituit din cate un
reprezentant al fiecarei Camere a Notarilor Publici, din care se aleg
presedintele si doi vicepresedinti, in conditiile stabilite prin statutul
uniunii.
Consiliul uniunii are urmatoarele atributii:
a) propune ministrului justitiei numirea, suspendarea, revocarea ori
incetarea calitatii de notar public;
b) propune ministrului justitiei numarul necesar al birourilor de notari
publici si conditiile de desfasurare a examenelor de notari publici;
c) stabileste, cu aprobarea ministrului justitiei, onorariile minimale
pentru serviciile prestate de notarii publici;
d) aproba cotele de contributie ale birourilor notarilor publici la Camera,
precum si cele ale Camerelor la Uniunea Nationala a Notarilor Publici, potrivit
statutului acesteia;
e) reprezinta Uniunea Nationala a Notarilor Publici in raporturile cu
tertii, pe plan intern si international;
f) indeplineste alte atributii prevazute de lege sau de regulament.
Art. 29
In cadrul Uniunii Nationale a Notarilor Publici se va organiza si va
functiona o casa de asigurari pentru garantarea responsabilitatii civile a
notarilor publici, cu personalitate juridica, in conditiile stabilite prin
statut propriu, aprobat de Uniunea Nationala a Notarilor Publici.
CAP. 4
Drepturile si indatoririle notarilor publici
SECTIUNEA I
Drepturile notarilor publici
Art. 30
Notarii publici isi exercita personal profesiunea si se bucura de
stabilitate in functie, neputand fi mutati in alta localitate fara acordul lor.
Art. 31
Notarii publici nu pot fi cercetati, perchezitionati, retinuti, arestati
sau trimisi in judecata penala sau contraventionala, fara avizul ministrului
justitiei, pentru fapte savarsite in legatura cu exercitiul activitatilor
profesionale.
Art. 32
Notarii publici au dreptul la onorarii pentru fiecare serviciu prestat, in
conformitate cu art. 28 alin. 2 lit. c).
Art. 33
Notarul public are dreptul la concediu de odihna, in conditiile stabilite
prin statut.
Art. 34
Notarii publici beneficiaza de drepturile de asigurari sociale pe baza
contributiei la sistemul asigurarilor sociale de stat, in conditiile legii.
Art. 35
Exercitarea profesiei de notar public este incompatibila cu:
a) desfasurarea unei activitati salarizate, cu exceptia:
- activitatii didactice universitare;
- activitatii literare si publicistice;
- calitatii de deputat sau senator, ori a celei de consilier in consiliile
judetene sau locale, pe durata mandatului;
b) desfasurarea unor activitati comerciale, direct sau prin persoane
interpuse;
c) calitatea de asociat intr-o societate in nume colectiv, de asociat
comandidat in societatile in comandita simpla sau pe actiuni, administrator al
unei societati cu raspundere limitata, presedinte al unui consiliu de
administratie, membru al consiliului de conducere, director general sau
director al unei societati pe actiuni, administrator al unei societati civile.
SECTIUNEA II
Indatoririle si raspunderile notarilor publici
Art. 36
Notarii publici si personalul birourilor notariale au obligatia sa pastreze
secretul profesional cu privire la actele si faptele despre care au luat
cunostinta in cadrul activitatii lor, chiar si dupa incetarea functiei, cu
exceptia cazurilor in care legea sau partile interesate ii elibereaza de
aceasta obligatie.
Art. 37
Notarul public nu poate absenta mai mult de 5 zile consecutiv, fara a
asigura functionalitatea biroului sau, in conditiile legii.
In cazul nerespectarii dispozitiilor alin. 1, Camera Notarilor Publici
poate delega, dupa caz, un alt notar public pentru indeplinirea atributiilor
notarului public absent, in conditiile prevazute de statutul uniunii.
Art. 38
Raspunderea civila a notarului public poate fi angajata, in conditiile
legii civile, pentru incalcarea obligatiilor sale profesionale, atunci cand
acesta a cauzat un prejudiciu.
Asigurarea de raspundere profesionala a notarului public se realizeaza prin
casa de asigurari, constituita in acest scop.
Art. 39
Raspunderea disciplinara a notarului public intervine pentru urmatoarele
abateri:
a) intarziere sau neglijenta in efectuarea lucrarilor;
b) lipsa nejustificata de la birou;
c) nerespectarea secretului profesional;
d) comportament care aduce atingere onoarei sau probitatii profesionale.
Art. 40
Actiunea disciplinara se exercita de Colegiul director si se judeca de
Consiliul de disciplina.
Pentru suspendarea din functie sau excluderea din profesie este obligatorie
o cercetare prealabila, care se efectueaza de catre Colegiul director.
Audierea celui in cauza este obligatorie, acesta fiind indreptatit sa ia
cunostinta de continutul dosarului si sa-si formuleze apararea.
Consiliul de disciplina citeaza partile si pronunta o hotarare motivata, care
se comunica acestora.
Impotriva hotararii partile pot face contestatie la Consiliul uniunii, in
termen de 10 zile de la comunicare.
Hotararea Consiliului uniunii poate fi atacata la instanta judecatoreasca
competenta, civila sau de contencios administrativ, dupa caz.
Hotararea definitiva se comunica si Ministerului Justitiei.
Procedura judecarii abaterilor disciplinare se stabileste prin regulament.
Art. 41
Sanctiunile disciplinare se aplica in raport cu gravitatea faptelor si constau
in:
a) observatie scrisa;
b) amenda de la 50.000 lei la 200.000 lei, care se face venit la bugetul
Camerei Notarilor Publici. Neachitarea in termen de 30 de zile de la data
ramanerii definitive a hotararii atrage suspendarea de drept a notarului public
pana la achitarea sumei.
Hotararea definitiva constituie titlu executoriu;
c) suspendarea din functie pe o durata de maximum 6 luni;
d) excluderea din profesie.
Art. 42
In cazul in care impotriva notarului public s-a luat masura arestarii
preventive, ministrul justitiei, la propunerea Consiliului Uniunii Nationale a
Notarilor Publici, va lua masura suspendarii din functie pana la solutionarea
cauzei penale, potrivit legii.
Daca hotararea de condamnare a ramas definitiva si ea se refera la
infractiunile prevazute de art. 23 lit. f) din lege, cu acea data ministrul
justitiei dispune excluderea din profesie a notarului public condamnat.
Sigiliul, registrele si lucrarile notarului public suspendat sau exclus vor
fi depuse la Camera Notarilor Publici, sub luare de dovada.
CAP. 5
Procedura actelor notariale
SECTIUNEA I
Dispozitii comune
Art. 43
Toate actele notariale se indeplinesc la cerere.
Inscrisurile redactate de parti sau, dupa caz, de reprezentantii lor legali
sau conventionali vor fi verificate cu privire la indeplinirea conditiilor de
fond si forma, notarul public putandu-le aduce modificarile si completarile
corespunzatoare, cu acordul partilor.
Inscrisurile referitoare la actele notariale se redacteaza potrivit vointei
partilor si in conditiile prevazute de lege.
Inscrisurile vor fi redactate citet, ingrijit si fara prescurtari;
mentiunile in cifre se vor inscrie si in litere, iar locurile goale se vor
completa prin tragere de linii.
In cadrul lucrarilor de indeplinire a actelor notariale, notarul public
stabileste identitatea, domiciliul si capacitatea partilor, in afara cazurilor
in care se solicita dare de data certa, intocmirea de copii legalizate sau
acordarea de consultatii juridice notariale.
Art. 44
Inscrisurile pentru care legea prevede forma autentica vor fi redactate
numai de notari publici, de avocatul partilor interesate sau de consilierul
juridic ori reprezentantul legal al persoanei juridice. Persoanele care au
pregatire juridica superioara vor putea redacta inscrisurile in care figureaza
ca parte, ele, sotii, ascendentii sau descendentii lor.
Consultatiile date de notarul public in domeniul juridic notarial sunt
scrise sau verbale si se dau persoanelor fizice sau juridice, la solicitare sau
pe baza de contract cu durata determinata.
Art. 45
Notarul public are obligatia sa desluseasca raporturile reale dintre parti
cu privire la actul pe care vor sa-l incheie, sa verifice daca scopul pe care
il urmaresc este in conformitate cu legea si sa le dea indrumarile necesare
asupra efectelor lui juridice.
De asemenea, el trebuie sa ceara partilor, ori de cate ori este cazul,
documentele justificative si autorizatiile necesare pentru incheierea actului
sau, la cererea acestora, va putea obtine el insusi documentatia necesara.
Actele din care rezulta drepturi ce urmeaza a fi supuse publicitatii
mobiliare sau imobiliare se vor comunica de indata, la locul unde se tine
aceasta evidenta, de notarul public, care va face si demersurile necesare in
numele titularilor pentru aducerea la indeplinire a tuturor lucrarilor de
publicitate. Se excepteaza cazul in care partile interesate vor cere in scris
sa indeplineasca ele insele formalitatile de mai sus.
In vederea indeplinirii obligatiilor ce-i revin potrivit alin. 2 si 3,
notarul public va avea acces liber la birourile de publicitate mobiliara si
imobiliara.
Notarul public nu poate refuza indeplinirea actului notarial solicitat
decat in conditiile aratate la art. 6.
Art. 46
Organele de ordine publica vor acorda sprijin notarilor publici, in cazul
in care acestia sunt impiedicati sa-si exercite atributiile. De asemenea,
autoritatile administratiei publice locale au obligatia ca in cadrul atributiilor
lor sa acorde notarilor publici concursul solicitat pentru indeplinirea actelor
notariale.
Art. 47
Actele solicitate de parti si orice acte de procedura notariala se
intocmesc in limba romana.
Cetatenilor apartinand minoritatilor nationale sau persoanelor care nu
vorbesc sau nu inteleg limba romana li se acorda posibilitatea de a lua
cunostinta de cuprinsul actului printr-un interpret. Functia de interpret poate
fi indeplinita, in afara de notarul public, si de un angajat din cadrul biroului
notarial, care cunoaste limba acelei persoane, precum si de traducatorii
autorizati.
Actele redactate de parti si prezentate pentru efectuarea operatiunilor
notariale vor fi in limba romana.
La cererea justificata a partilor, notarul public poate indeplini acte in
legatura cu inscrisurile intocmite de parti intr-o alta limba decat cea romana,
numai daca notarul instrumentator cunoaste limba in care sunt intocmite actele
sau dupa ce a luat cunostinta de cuprinsul acestora prin interpret, caz in care
un exemplar tradus in limba romana si semnat de cel ce a efectuat traducerea va
fi atasat la dosar.
Inscrisurile destinate a fi traduse intr-o limba straina se vor redacta fie
pe doua coloane, cuprinzand in prima coloana textul in limba romana, iar in cea
de-a doua, textul in limba straina, fie in mod succesiv, mai intai textul in
limba romana, continuandu-se cu textul in limba straina.
Art. 48
Actele notariale se indeplinesc la sediul biroului notarului public in
timpul programului de serviciu cu publicul, afisat in mod corespunzator.
Un act notarial se poate indeplini in afara sediului biroului notarului
public, in limitele circumscriptiei sale teritoriale, daca la incheierea lui
este interesat un numar mai mare de persoane sau partea care-l solicita este
impiedicata sa se prezinte, din motive temeinice, la sediul biroului.
In cazul in care intocmirea unui act notarial nu sufera amanare din motive
obiective, acesta va putea fi indeplinit si in afara programului de lucru, la
cererea partii interesate.
Art. 49
Indeplinirea actelor notariale, in afara de redactarea inscrisurilor si de
consultatiile juridice notariale, se constata prin incheiere, care va cuprinde:
a) sediul biroului notarial;
b) denumirea incheierii si numarul acesteia;
c) data indeplinirii actului notarial;
d) numele si prenumele notarului public;
e) locul unde s-a indeplinit actul notarial, in cazul indeplinirii in afara
sediului biroului notarial, precizandu-se imprejurarea care justifica intocmirea
inscrisului in acel loc;
f) numele sau denumirea partilor, domiciliul sau sediul acestora si
mentiunea faptului prezentarii lor in persoana, reprezentate ori asistate,
precum si modul in care li s-a constatat identitatea, cu exceptia incheierilor
prin care se da data certa inscrisurilor sau se legalizeaza copii de pe
inscrisuri;
g) aratarea indeplinirii conditiilor de fond si de forma ale actului
notarial intocmit in raport cu natura acelui act;
h) constatarea indeplinirii actului notarial si a citirii acestuia de catre
parti;
i) mentiunea perceperii taxelor de timbru, a onorariului si cuantumul
acestora;
j) semnatura notarului public;
k) sigiliul biroului notarului public.
Art. 50
Partile participante la actul notarial pot fi identificate de notarul
public prin mentiunea in incheiere ca ele sunt cunoscute personal de acesta. In
cazul in care notarul public nu cunoaste partile, este obligat sa se convinga
de identitatea acestora, stabilita, dupa caz, prin:
a) acte de identitate sau legitimatii oficiale prevazute cu semnatura,
stampila si fotografia posesorului;
b) atestarea avocatului care asista partea;
c) doi martori de identitate, cunoscuti personal de notarul public sau
legitimati conform lit. a).
Nu poate fi martor de identitate cel care:
a) nu a implinit 18 ani;
b) figureaza in act ca parte sau ca beneficiar;
c) din cauza unei deficiente psihice sau fizice nu este apt pentru
dovedirea identitatii.
Art. 51
In situatia in care se refuza indeplinirea actului notarial, incheierea de
respingere se va da numai daca partile staruie in cerere, dupa ce li s-a atras
atentia ca actul solicitat este contrar legii sau bunelor moravuri. Incheierea
va cuprinde si motivarea refuzului, calea de atac la judecatorie si termenul de
exercitare.
Indeplinirea actului notarial poate fi respinsa si pentru urmatoarele
motive:
a) solicitarea lucrarilor in afara orelor de lucru, cu exceptiile prevazute
la art. 48 alin. 3;
b) neprezentarea documentatiei necesare sau prezentarea ei incompleta;
c) neplata taxelor si a onorariului stabilit;
d) imposibilitatea identificarii partilor sau lipsa lor de discernamant.
Art. 52
Incalcarea cerintelor prevazute la art. 49 lit. c), f), j) si k) se sanctioneaza
cu nulitatea, iar a celorlalte cerinte cu anularea, in afara de cazul in care
indeplinirea acestora rezulta din lucrarile actului.
Art. 53
Actele notariale care prezinta erori materiale sau omisiuni vadite pot fi
indreptate sau completate prin incheiere de catre notarul public, la cerere sau
din oficiu, cu acordul partilor, daca lucrurile cuprind date care fac posibila
indreptarea greselilor sau completarea omisiunilor. Acordul partilor se prezuma
daca, fiind legal citate, nu-si manifesta opunerea. Despre indreptarea sau
completarea efectuata se face mentiune pe toate exemplarele actului.
Art. 54
Actele care au disparut fara a mai fi ramas un exemplar original se
reconstituie la cerere, prin incheiere, pe baza acordului partilor sau, dupa
caz, a succesorilor acestora. Reconstituirea se face la biroul notarului la
care s-a intocmit actul.
In lipsa acordului partilor, reconstituirea actelor disparute se va face de
judecatoria in circumscriptia careia isi are sediul biroul notarial care a
intocmit actul, in conformitate cu dispozitiile din Codul de procedura civila.
In cazul in care actul disparut a fost intocmit de alte institutii cu
activitate notariala, reconstituirea se face de judecatoria in circumscriptia
careia isi are sediul institutia care a intocmit acel act sau se afla
domiciliul ori sediul uneia dintre parti, dupa caz.
Art. 55
La cererea partii de a i se da un duplicat al actului original, biroul
notarial care a intocmit acel act poate incuviinta eliberarea duplicatului. In
acest scop, notarul public va cita partile sau, dupa caz, pe succesorii
acestora.
In textul duplicatului se reproduc, cuvant cu cuvant, cuprinsul
inscrisului, cat si al incheierii prin care s-a constatat intocmirea
inscrisului original. In locul semnaturilor originale se mentioneaza numele de
familie si prenumele fiecarui semnatar.
Duplicatul are aceeasi forta probanta ca si originalul.
Art. 56
Notarul public nu poate indeplini acte notariale, sub sanctiunea nulitatii,
daca:
a) in cauza sunt parti sau interesati in orice calitate, el, sotul,
ascendentii si descendentii lor;
b) este reprezentantul legal ori imputernicitul unei parti care participa
la procedura notariala.
Art. 57
In cazul in care, valabilitatea in strainatate a actului notarial, este
necesara supralegalizarea semnaturii si sigiliului notarului public de catre
Ministerul Justitiei, Ministerul Afacerilor Externe si misiunea diplomatica sau
oficiul consular din Romania ale statului in care actul urmeaza a fi folosit,
notarul public va pune in vedere partii obligatia indeplinirii acestei cerinte.
Birourile notariale nu pot lua in considerare actele care emana de la
autoritatile altui stat, decat daca semnaturile si sigiliile acelor autoritati
sunt supralegalizate de catre misiunea diplomatica sau oficiul consular al
Romaniei din acest stat sau de catre Ministerul Afacerilor Externe al Romaniei.
In cazul in care prin conventii internationale la care Romania este parte
se prevede altfel, se aplica acele conventii.
SECTIUNEA II
Autentificarea actelor
Art. 58
Pentru autentificarea unui act, notarul public verifica si stabileste, in
prealabil, identitatea partilor.
Partile pot fi reprezentate la autentificare printr-un mandatar cu procura
speciala autentica.
Art. 59
Cand notarul public are indoieli cu privire la deplinatatea facultatilor
mintale ale vreuneia dintre parti, procedeaza la autentificare numai daca un
medic specialist atesta in scris ca partea poate sa-si exprime in mod valabil
consimtamantul in momentul incheierii actului.
Art. 60
Pentru a lua consimtamantul partilor, dupa citirea actului, notarul public
le va intreba daca au inteles continutul acestuia si daca cele cuprinse in act
exprima vointa lor.
Pentru motive temeinice, notarul public poate lua separat, dar in aceeasi
zi, consimtamantul partilor care figureaza in act. In acest caz, in incheierea
de incuviintare a autentificarii se va mentiona ora si locul luarii
consimtamantului fiecarei parti.
Art. 61
Declaratia de vointa a surdului, mutului sau surdomutului, stiutori de
carte, se va da in scris in fata notarului public, prin inscrierea de catre
parte, inaintea semnaturii, a mentiunii "consimt la prezentul act, pe care
l-am citit".
Daca surdul, mutul sau surdomutul se gasesc din orice motiv in
imposibilitate de a scrie, declaratia de vointa se va lua prin interpret.
Pentru a lua consimtamantul unui nevazator, notarul public va intreba daca
a auzit bine cand i s-a citit inscrisul si daca cele auzite reprezinta vointa
sa, consemnand acestea in incheierea de autentificare.
Art. 62
In cazul acelora care din pricina infirmitatii, a bolii sau din orice alte
cauze nu pot semna, notarul public, indeplinind actul, va face mentiune despre
aceasta imprejurare in incheierea pe care o intocmeste, mentiunea astfel facuta
tinand loc de semnatura.
Art. 63
Notarul public sau partile pot solicita ca martorii prevazuti la art. 50 sa
fie prezenti si la semnarea actului.
Art. 64
Toate exemplarele originale ale inscrisului autentificat, cerute de parti,
precum si cel ce se pastreaza in arhiva biroului notarial, impreuna cu anexele
care fac parte integranta din acest inscris, se semneaza in fata notarului
public de catre parti sau reprezentantii lor si, dupa caz, de cei chemati a
incuviinta actele pe care partile le intocmesc, de martorii-asistenti, atunci
cand este ceruta prezenta lor, si - daca este cazul - de cel care a redactat
inscrisul, in conditiile prezentei legi.
Fiecare parte poate solicita cel putin un exemplar original al inscrisului
autentic.
Art. 65
Incheierea care constata autentificarea unui inscris va cuprinde, sub
sanctiunea nulitatii, pe langa datele prevazute la art. 49, si urmatoarele
mentiuni:
a) constatarea ca s-a luat consimtamantul partilor;
b) constatarea ca inscrisul a fost semnat in fata notarului de toti cei
tinuti sa-l semneze.
Mentiunea notarului public ca una dintre parti nu a putut semna tine loc de
semnatura pentru aceasta;
c) numarul anexelor cuprinse in actul autentic;
d) dispozitia de investire cu forma autentica, care se exprima prin
cuvintele: "Se declara autentic prezentul inscris".
Art. 66
Actul autentificat de notarul public care constata o creanta certa si
lichida are putere de titlu executoriu la data exigibilitatii acesteia. In
lipsa actului original, titlul executoriu il poate constitui duplicatul sau
copia legalizata de pe exemplarul din arhiva notarului public.
Art. 67
In cazul in care notarul public respinge cererea de autentificare,
incheierea va cuprinde mentiunile de la art. 51 alin. 1.
Daca se face plangere impotriva incheierii de respingere si judecatoria o
admite, notarul public va da incheierea de autentificare a actului, conform hotararii
judecatoresti ramasa definitiva si irevocabila, si va mentiona ca actul produce
efecte de la inregistrarea cererii de autentificare.
SECTIUNEA III
Procedura succesorala
Art. 68
Procedura succesorala notariala se deschide, dupa caz, la cererea oricarei
persoane interesate, a procurorului, precum si a secretarului consiliului local
al localitatii in raza careia defunctul si-a avut ultimul domiciliu, atunci
cand are cunostinta ca mostenirea cuprinde bunuri imobile.
In cazul decesului unei persoane care nu a avut ultimul domiciliu in tara,
procedura succesorala se poate indeplini de notarul public din circumscriptia
teritoriala a judecatoriei in care defunctul si-a avut bunurile cele mai
importante ca valoare.
Notarul public sesizat are obligatia de a verifica in prealabil competenta
teritoriala, iar daca constata ca succesiunea este in competenta altui birou
notarial, se desesizeaza, fara sa mai citeze partile, trimitand cauza notarului
public competent.
In cazul in care intr-o circumscriptie teritoriala sunt mai multe birouri
de notari publici, competenta de indeplinire a procedurii succesorale apartine
primului birou sesizat. Notarul public va verifica daca procedura succesorala
nu s-a deschis la un alt birou de notar public din aceeasi circumscriptie,
cercetand, in acest scop, registrul de evidenta a succesiunilor, potrivit
regulamentului.
Art. 69
In cererea de deschidere a procedurii succesorale vor fi mentionate datele
de stare civila ale defunctului, numele, prenumele si domiciliul mostenitorilor
prezumtivi, bunurile defunctului, cu mentionarea valorii acestora, precum si a
pasivului succesoral.
Cererea va fi inscrisa in registrul succesoral al notarului public.
Art. 70
In cazurile prevazute de lege sau la cererea celor interesati, notarul
public, personal sau printr-un delegat, va face inventarierea bunurilor
succesorale. Daca nu exista cerere anterioara pentru deschiderea procedurii
succesorale, cererea de inventariere tine loc si de cerere de deschidere a
acestei proceduri.
Inventarierea notariala se va putea face numai cu acordul persoanei in
posesia careia se afla bunurile defunctului. In caz de refuz, se va incheia un
proces-verbal, semnat de cei prezenti.
Art. 71
Procesul-verbal de inventariere va cuprinde enumerarea, descrierea si
evaluarea provizorie a bunurilor ce se aflau in posesia defunctului la data
decesului.
Bunurile a caror proprietate este contestata se vor mentiona separat.
In inventar se cuprind mentiuni privind pasivul succesoral.
Bunurile defunctului care se gasesc in posesia altei persoane vor fi
inventariate cu precizarea locului unde se afla si a motivului pentru care se
gasesc acolo.
In cazul in care, cu ocazia inventarierii, se va gasi testament lasat de
defunct, va fi vizat spre neschimbare si va fi depus in depozit la biroul
notarului public.
Inventarul se semneaza de cel care l-a intocmit, de succesibilii aflati la
locul inventarului, iar in lipsa acestora sau a refuzului lor de a semna,
inventarul va fi semnat de martorii prezenti.
Art. 72
Daca exista pericol de instrainare, pierdere, inlocuire sau distrugere a
bunurilor, notarul public va putea pune bunurile sub sigiliu sau le va preda
unui custode.
In cazul in care conservarea bunurilor succesorale necesita anumite
cheltuieli, acestea vor fi facute, cu incuviintarea notarului public, de
custodele prevazut la alin. 1 sau, in lipsa custodelui, de un curator special,
numit de notar pentru administrarea bunurilor.
Bunurile date in custodie sau in administrare se predau pe baza de
proces-verbal semnat de notar si de custode sau curator. Daca predarea are loc
o data cu inventarierea, se va mentiona in procesul-verbal de inventariere, un
exemplar al procesului-verbal predandu-se custodelui sau curatorului.
Custodele sau curatorul este obligat sa restituie bunurile si sa depuna
conturile la biroul notarului public la finalizarea procedurii succesorale sau
atunci cand notarul considera necesar.
Art. 73
Daca in timpul efectuarii inventarului se vor gasi sume de bani, hartii de
valoare, cecuri sau alte valori, se vor depune in depozitul notarial sau la o
institutie specializata, facandu-se mentiune despre aceasta si in
procesul-verbal de inventariere.
Din sumele de bani gasite la inventariere se vor lasa mostenitorilor sau
celor care locuiau cu defunctul si gospodareau impreuna cu acesta sumele
necesare pentru:
a) intretinerea persoanelor ce era in sarcina celui decedat, pentru maximum
6 luni;
b) plata sumelor datorate in baza contractelor de munca sau plata
asigurarilor sociale;
c) acoperirea cheltuielilor pentru pastrarea si administrarea averii
succesorale.
In succesiunea in care exista indicii ca urmeaza a fi declarata vacanta,
notarul public va putea incredinta administrarea provizorie a bunurilor
succesorale unui curator desemnat, cu incunostintarea autoritatii
administrativ-teritoriale.
Art. 74
Masurile de conservare luate de notarul public se vor comunica
mostenitorilor legali, legatarilor si, dupa caz, executorilor testamentari,
dovada comunicarii anexandu-se la dosar.
Completarea sau modificarea masurilor de mai sus poate fi dispusa de notar
pana la incheierea finala a procedurii succesorale. Efectele masurilor de
conservare inceteaza la data finalizarii procedurii succesorale.
Oricine se considera vatamat prin inventarul intocmit sau prin masurile de
conservare luate de notarul public poate face plangere la judecatorie.
Art. 75
Dupa ce constata ca este legal sesizat, notarul public inregistreaza cauza
si dispune citarea celor care au vocatie la mostenire, iar daca exista
testament, citeaza si pe legatari si executorul testamentar instituit.
Daca printr-un testament autentic s-a instituit un legatar universal, se
citeaza, in lipsa de mostenitori rezervatari, numai legatarul; daca testamentul
este olograf sau mistic, se citeaza si mostenitorii legali. In ambele cazuri se
va cita si executorul testamentar, daca a fost desemnat prin testament.
In succesiunea ce urmeaza a fi declarata vacanta, notarul public citeaza
autoritatea administratiei publice competenta a prelua bunurile.
In cazul mostenitorului incapabil, se citeaza reprezentantul sau legal si
autoritatea tutelara.
Art. 76
In cadrul procedurii succesorale, notarul public stabileste calitatea
mostenitorilor si legatarilor, intinderea drepturilor acestora, precum si
compunerea masei succesorale.
In cazul existentei unui testament gasit la inventar sau prezentat de
partea interesata, notarul public procedeaza la deschiderea lui. Daca
testamentul este olograf sau mistic se constata starea lui materiala si se
intocmeste un proces-verbal.
Pe baza de declaratie sau probe administrate in cauza se va stabili daca
succesorii au acceptat succesiunea in termenul legal.
Declaratiile de renuntare la succesiune si cele de acceptare sub beneficiu
de inventar se inscriu intr-un registru special.
Art. 77
Calitatea de mostenitor si numarul acestora se stabilesc prin acte de stare
civila si cu martori, iar bunurile ce compun masa succesorala se dovedesc prin
inscrisuri sau orice ale mijloace de proba admise de lege.
In succesiunile care privesc bunurile comune ale autorului succesiunii si
ale sotului supravietuitor, cotele de contributie ale acestora la dobandirea
bunurilor se stabilesc prin acordul mostenitorilor.
Art. 78
Procedura succesorala se poate suspenda in urmatoarele cazuri:
a) au trecut 6 luni de la deschiderea succesiunii si, desi au fost legal
citati, succesibilii nu s-au prezentat ori au abandonat procedura succesorala,
fara a cere eliberarea certificatului de mostenitor si exista dovada ca cel
putin unul dintre ei a acceptat mostenirea;
b) succesibilii isi contesta unii altora calitatea sau nu se inteleg cu
privire la compunerea masei succesorale si la intinderea drepturilor care li se
cuvin;
c) mostenitorii sau alte persoane interesate prezinta dovada ca s-au
adresat instantei de judecata pentru stabilirea drepturilor lor.
In incheierea de suspendare se consemneaza elementele care au rezultat din
dezbateri, pana la momentul suspendarii, cu privire la identitatea celor
prezenti, optiunea succesorala a acestora si compunerea masei succesorale.
In cazurile prevazute la alin. 1 lit. b), notarul public stabileste prin
incheiere masa succesorala, cu precizarea bunurilor sau a drepturilor care se
contesta, intinderea drepturilor mostenitorilor si motivele neintelegerii,
indrumand partile sa solutioneze neintelegerile dintre ele pe cale
judecatoreasca.
In cazurile de suspendare a procedurii succesorale prevazute la alin. 1
lit. a) si b), daca nu s-a facut dovada ca cei in cauza s-au adresat instantei
sau cei interesati n-au cerut repunerea pe rol a cauzei, notarul public va
stabili taxele succesorale provizorii si onorariile si le va comunica organelor
financiare.
La cererea partilor, notarul public va putea repune pe rol dosarul
succesoral oricand, daca se constata incetarea cauzelor care au determinat
suspendarea lui.
Art. 79
In cadrul dezbaterilor succesorale, la fiecare termen notarul public
intocmeste o incheiere motivata, care va cuprinde mentiunile referitoare la
indeplinirea procedurii, declaratiile partilor, prezenta martorilor si masurile
dispuse in vederea solutionarii cauzei.
Art. 80
Daca notarul public constata ca in masa succesorala nu exista bunuri,
dispune prin incheiere inchiderea procedurii succesorale si claseaza cauza ca
fara obiect.
Art. 81
In succesiunea in care exista bunuri, s-a realizat acordul intre
mostenitori si s-au administrat probe indestulatoare, notarul public intocmeste
incheierea finala a procedurii succesorale.
Incheierea finala va cuprinde, pe langa mentiunile comune incheierilor
notariale, numele, prenumele si ultimul domiciliu al defunctului, data
decesului, numele, domiciliul si intinderea drepturilor tuturor mostenitorilor
si legatarilor, bunurile si datoriile succesiunii, taxele de timbru, onorariul,
precum si alte date care au fost necesare la solutionarea cauzei.
Daca mostenitorii si-au impartit bunurile prin buna-invoiala, in incheiere
se va arata modul de imparteala si bunurile succesorale atribuite fiecaruia.
Actul de imparteala va putea fi cuprins in incheierea finala sau se va putea
intocmi separat, intr-una din formele prescrise de lege.
Art. 82
Incheierea procedurii succesorale se poate face si inainte de expirarea
termenului de acceptare a succesiunii, daca este neindoielnic ca nu mai sunt si
alte persoane indreptatite la succesiune.
De asemenea, procedura succesorala se poate incheia de indata, in temeiul
unui testament, daca acesta indeplineste conditiile legale de forma, nu contine
dispozitii contrare legii si nu aduce atingere drepturilor mostenitorilor
rezervatari sau exista acordul acestora. In aceleasi conditii, notarul public
va putea stabili drepturile legatarului particular asupra bunurilor determinate
prin testament.
Notarul public, avand acordul tuturor mostenitorilor, va putea proceda la
reducerea liberalitatilor, pana la limitele prevazute de lege.
Art. 83
Pe baza incheierii finale, in termen de 20 de zile, se redacteaza
certificatul de mostenitor sau de legatar, care va cuprinde constatarile din
aceasta incheiere referitoare la masa succesorala, numarul si calitatea
mostenitorilor si cotele ce le revin din patrimoniul defunctului.
Un exemplar al certificatului de mostenitor se elibereaza fiecaruia dintre
mostenitori sau legatari, dupa caz, dupa achitarea taxelor succesorale si a
onorariilor.
In cazul in care s-a instituit un executor testamentar, se va elibera, in
conditiile de mai sus, un certificat constatator al acestei calitati.
Dupa suspendarea procedurii succesorale in conditiile art. 78 alin. 1 lit.
b) si c), certificatul de mostenitor se elibereaza in baza hotararii
judecatoresti ramasa definitiva si irevocabila.
Art. 84
In cazul in care nu s-a facut dovada existentei unor bunuri in patrimoniul
defunctului ori determinarea acestora necesita operatiuni de durata si
mostenitorii solicita sa li se stabileasca numai calitatea, se poate emite certificat
de calitate de mostenitor.
Art. 85
In lipsa mostenitorilor legali sau testamentari, la cererea
reprezentantului statului, notarul public constata ca succesiunea este vacanta,
eliberand certificat de vacanta succesorala, dupa expirarea termenului legal de
acceptare a succesiunii.
Art. 86
Dupa emiterea certificatului de mostenitor nu se mai poate intocmi alt
certificat, decat in situatiile prevazute de lege.
Cu acordul tuturor mostenitorilor, notarul public poate relua procedura succesorala,
in vederea completarii incheierii finale cu bunurile omise din masa
succesorala, eliberand un certificat de mostenitor suplimentar.
Art. 87
Erorile materiale cuprinse in incheierea finala, precum si eventualele
omisiuni se vor putea indrepta, la cererea mostenitorilor, in baza unei
incheieri, facandu-se mentiune despre aceasta in incheierea finala si pe toate
exemplarele certificatului de mostenitor.
Art. 88
Cei care se considera vatamati in drepturile lor prin emiterea certificatului
de mostenitor pot cere instantei judecatoresti anularea acestuia si stabilirea
drepturilor lor, conform legii. Pana la anularea sa prin hotarare
judecatoreasca, certificatul de mostenitor face dovada deplina in privinta
calitatii de mostenitor si a cotei sau bunurilor care se cuvin fiecarui
mostenitor in parte.
In cazul anularii certificatului de mostenitor, notarul public va elibera
un nou certificat, pe baza hotararii judecatoresti definitive si irevocabile.
In acest scop, instantelor judecatoresti le revine obligatia de a trimite la
biroul notarului public competent in solutionarea cauzei copie de pe hotararea
ramasa definitiva si irevocabila, impreuna cu dosarul notarial, daca a fost
cerut in timpul judecatii.
SECTIUNEA IV
Alte proceduri notariale
A. Legalizarea semnaturilor si a sigiliilor
Art. 89
Notarul public poate legaliza semnatura partilor numai pe inscrisurile
pentru care legea nu cere forma autentica ca o conditie de valabilitate a
actului.
Pentru legalizarea semnaturii, partile vor prezenta exemplarele inscrisului
nesemnate.
Notarul public va identifica partile, se va convinge ca acestea cunosc
continutul inscrisului, dupa care le va cere sa subscrie in fata sa toate
exemplarele inscrisului.
In incheiere se va arata ca s-au indeplinit conditiile esentiale ale
legalizarii de semnatura, in sensul art. 49 lit. g), prin urmatoarele mentiuni:
a) data (anul, luna, ziua);
b) numele partii si faptul prezentarii ei in persoana;
c) constatarea subscrierii in fata notarului public a tuturor exemplarelor
inscrisului.
La cererea partii, notarul public poate legaliza specimenul de semnatura al
persoanei care se va prezenta personal la sediul biroului notarial si care va
semna in fata notarului public.
Pentru legalizarea sigiliului, partea il va prezenta notarului public care,
dupa verificare, va intocmi incheierea de legalizare.
B. Dare de data certa inscrisurilor
Art. 90
Inscrisul caruia urmeaza sa i se dea data certa se intocmeste in numarul de
exemplare cerut de parte.
In incheiere se va arata ca s-au indeplinit conditiile esentiale pentru
dare de data certa, in sensul art. 49 lit. g), prin urmatoarele mentiuni:
a) data (anul, luna, ziua), iar la cererea partii, si ora;
b) starea in care se afla inscrisul.
C. Certificarea unor fapte
Art. 91
Notarul public poate certifica urmatoarele fapte pe care le constata
personal:
a) faptul ca o persoana se afla in viata;
b) faptul ca o persoana se afla intr-un anumit loc;
c) faptul ca persoana din fotografie este aceeasi cu persoana care cere
certificarea;
d) faptul ca o persoana, ca urmare a unei somatii sau notificari, s-a
prezentat sau nu intr-o anumita zi si la o anumita ora la sediul biroului
notarial si declaratia acesteia.
In incheiere se va mentiona si ora constatarii, precum si fapta care se
certifica.
Art. 92
Notarul public certifica, la cerere, procesele-verbale si hotararile
adunarilor generale ale actionarilor sau asociatilor societatilor comerciale,
printr-o incheiere in care se vor mentiona data si locul adunarii, faptul
semnarii procesului-verbal sau a hotararii de catre presedintele adunarii
generale sau de catre toti participantii.
La cererea presedintelui sau a unei parti dintre participantii la adunarea
generala, notarul public poate stabili identitatea participantilor.
D. Legalizarea copiilor dupa inscrisuri
Art. 93
Notarul public elibereaza copii legalizate dupa inscrisurile originale
prezentate de parti, dupa confruntarea copiei cu originalul.
In incheiere se va arata ca s-au indeplinit conditiile esentiale ale
legalizarii copiei, in sensul art. 49 lit. g), prin urmatoarele mentiuni:
a) atestarea conformitatii copiei cu inscrisul prezentat;
b) starea in care se afla inscrisul;
c) semnatura secretarului care a facut colationarea.
Daca se legalizeaza un inscris sub semnatura privata sau din arhiva
biroului notarial, in incheiere se va face mentiune expresa in acest sens.
In cazul in care confruntarea copiei cu originalul inscrisului cere o
pregatire de specialitate, copia se va elibera numai pe baza confruntarii
efectuate de catre un expert desemnat de notar, potrivit prevederilor legale.
In acest caz incheierea este semnata si de expert.
Copii legalizate de pe actele autentificate din arhiva biroului notarial se
elibereaza numai partilor, succesorilor si reprezentantilor acestora, precum si
celor ce justifica un drept sau un interes legitim.
E. Efectuarea si legalizarea traducerilor
Art. 94
Pentru efectuarea traducerii, daca aceasta nu este facuta de notarul public
autorizat in acest scop, traducatorul atestat potrivit legii, care a intocmit
traducerea, va semna formula de certificare a acesteia, iar notarul va legaliza
semnatura traducatorului. Legalizarea semnaturii traducatorului se poate face
si dupa specimenul de semnatura depus la biroul notarului public.
Daca inscrisul se traduce din limba romana intr-o limba straina sau dintr-o
limba straina in alta limba straina, atat certificarea traducerii, cat si
legalizarea semnaturii traducatorului de catre notarul public se vor face si in
limba straina in care se face traducerea.
F. Primirea in depozit de inscrisuri si documente
Art. 95
La primirea in depozit a unor inscrisuri si documente, notarul public va
mentiona, in incheiere, ca s-au indeplinit conditiile esentiale ale primirii in
depozit, in sensul art. 49 lit. g), prin urmatoarele mentiuni:
a) data depunerii (anul, luna, ziua), iar la cererea partii, si ora;
b) identificarea inscrisurilor predate, aratandu-se toate datele necesare
in acest scop;
c) numele deponentului si al persoanei careia trebuie sa i se elibereze
inscrisurile;
d) termenul de pastrare.
G. Acte de protest al cambiilor, cecurilor si al altor titluri la ordin
Art. 96
Intocmirea actelor de protest al cambiilor, cecurilor si al altor titluri
la ordin se face in conditiile stabilite prin legile speciale.
H. Eliberarea de duplicate ale inscrisurilor notariale
Art. 97
La cererea partii, notarul public poate elibera un duplicat al unui act
original aflat in arhiva sa. In acest scop notarul public va cita toate partile
sau, dupa caz, pe succesorii acestora.
In textul duplicatului se reproduce cuvant cu cuvant cuprinsul inscrisului,
cat si cel al incheierii prin care s-a incuviintat intocmirea inscrisului
original. In locul semnaturii originale se mentioneaza numele de familie si
prenumele fiecarui semnatar.
Duplicatul are aceeasi forta probanta ca si inscrisul original.
Competenta eliberarii duplicatelor de pe actele emise de notariatele de
stat sau alte organe cu activitate notariala apartine institutiei care a
preluat arhiva acestora.
I. Reconstituirea actelor originale
Art. 98
In situatia disparitiei unui act din care nu mai exista nici un exemplar
original se va proceda, la cererea si cu acordul partilor, la reconstituirea
acelui act.
Reconstituirea se va face la biroul notarului public unde s-a intocmit
actul, cu citarea tuturor partilor sau, dupa caz, a succesorilor acestora.
In cazul in care actul disparut a fost intocmit de alte organe cu
activitate notariala, reconstituirea se face de judecatoria in raza careia si-a
avut sau isi are sediul organul care a intocmit actul, in conditiile prevazute
la alineatele precedente.
CAP. 6
Controlul activitatii notariale, arhiva si evidenta activitatii
SECTIUNEA I
Controlul activitatii notariale
Art. 99
Actele notariale sunt supuse controlului judecatoresc, in conditiile art.
100.
Activitatea notarilor publici este supusa controlului profesional
administrativ, in conditiile prezentei legi.
Art. 100
Actele notariale pot fi atacate de parti sau de orice persoana interesata
prin actiune in anulare la instanta judecatoreasca, in conformitate cu
prevederile Codului de procedura civila.
Totodata, partea nemultumita poate introduce plangere impotriva incheierii
de respingere a cererii de indeplinire a unui act notarial, in termen de 10
zile de la data cand a luat cunostinta, la judecatoria in circumscriptia careia
isi are sediul biroul notarial care a refuzat indeplinirea actului.
Plangerea se depune la biroul notarului public care a refuzat cererea, iar
acesta o va inainta de indata instantei, impreuna cu dosarul cauzei.
Judecarea plangerii se face cu citarea tuturor partilor interesate in
cauza. In cazul admiterii plangerii, instanta indica in hotarare modul in care
trebuie intocmit actul.
Notarul public este obligat sa se conformeze hotararii judecatoresti ramasa
definitiva si irevocabila.
Art. 101
Controlul profesional administrativ se exercita de catre Uniunea Nationala
a Notarilor Publici prin consiliul sau de conducere si va avea in vedere:
a) organizarea Camerelor Notarilor Publici si a birourilor notarilor
publici;
b) calitatea actelor si lucrarilor incheiate de notarii publici.
Consiliul uniunii poate delega Colegiului director al Camerei Notarilor
Publici exercitarea controlului prevazut la lit. b), in circumscriptia sa.
Ministrul justitiei poate ordona controlul activitatii notarilor publici
prin inspectori generali de specialitate.
SECTIUNEA II
Arhiva si evidenta activitatii
Art. 102
Arhiva activitatii notariale este proprietatea statului si se pastreaza, se
conserva si se preda in conditiile legii.
Art. 103
Biroul de notar public va avea arhiva si registratura proprii.
Secretariatul va efectua operatiuni privind primirea, inregistrarea si
expedierea corespondentei, inregistrarea si indosarierea actelor, pastrarea
registrelor, precum si alte lucrari cu caracter auxiliar, necesare bunei
desfasurari a activitatii notariale.
Notarul public va tine si o evidenta financiar-contabila.
CAP. 7
Dispozitii tranzitorii si finale
Art. 104
Dispozitiile prezentei legi se completeaza cu prevederile Codului civil si
cu cele ale Codului de procedura civila.
Art. 105
La cerere, notarii de stat in functie, fostii notari de stat care au
exercitat aceasta functie timp de 10 ani, cu prestigiu profesional, precum si
personalul de specialitate notariala din Ministerul Justitiei devin notari
publici, cu indeplinirea conditiilor prevazute la art. 18. Notarii debutanti
devin notari stagiari, daca sunt angajati intr-un birou de notari publici.
Notarii de stat in functie, care nu opteaza in termen de 60 de zile de la
intrarea in vigoare a prezentei legi pentru functia de notar public si nu vor
fi preluati potrivit art. 108 alin. 3, vor fi transferati in interesul
serviciului in sistemul Ministerului Justitiei, in functie de specialitatea
juridica, daca indeplinesc conditiile prevazute de lege.
Numirea de notari publici, in afara celor prevazuti mai sus, se va face
dupa constituirea Camerelor Notarilor Publici si a Uniunii Nationale a
Notarilor Publici, in conditiile art. 16 - 19 si art. 28 din prezenta lege.
Art. 106
In termen de 90 de zile de la data intrarii in vigoare a prezentei legi,
notarii publici vor proceda la constituirea Camerelor Notarilor Publici si a
Uniunii Nationale a Notarilor Publici.
Art. 107
Regulamentul de punere in aplicare a prezentei legi va fi adoptat de
Ministerul Justitiei, in termen de 60 de zile de la intrarea in vigoare a
acesteia.
Art. 108
La implinirea termenului prevazut la art. 106 de la intrarea in vigoare a
legii, atributiile de publicitate mobiliara si imobiliara, toate lucrarile,
evidentele, registrele de transcriptiuni - inscriptiuni, mapele de amanet,
precum si cartile funciare vor trece in competenta judecatoriilor in circumscriptia
carora se afla notariatele de stat.
Pe aceeasi data denumirile de "notariat de stat", "notar de
stat", "secretariat" sau "secretar", prevazute in
reglementarile in vigoare privind atributiile de publicitate imobiliara si
mobiliara introduse prin Decretul nr. 378/1960, se inlocuiesc cu cele de
"judecatorie", "judecator", "grefa" sau
"grefier", dupa caz.
Pentru indeplinirea atributiilor de la alin. 1, judecatoriile vor prelua
numarul necesar de notari de stat, precum si personalul cu astfel de atributii
de publicitate, existent la notariatele de stat.
Art. 109
Notarii publici isi vor incepe activitatea dupa 6 luni de la intrarea in
vigoare a prezentei legi.
Art. 110
Consiliile locale si judetene, prefectii, precum si Ministerul Justitiei au
obligatia de a pune la dispozitia notarilor publici, la cererea acestora,
spatiile necesare in vederea organizarii si functionarii corespunzatoare a
serviciilor publice pe care le presteaza, prin incheiere, fara licitatie.
Art. 111
Cheltuielile efectuate pentru investitii, dotari si alte utilitati necesare
activitatii notariale se scad din veniturile impozabile pe o durata de 3 ani de
la inceperea efectiva a activitatii.
Art. 112
Notarii publici vor angaja, cu prioritate, notarii debutanti, personalul
auxiliar administrativ si de serviciu de la notariatele de stat.
Personalul ramas disponibil va fi incadrat prin redistribuire de catre
Ministerul Justitiei, in sistemul sau, in conditiile legii.
Art. 113
Lucrarile notariale in curs de rezolvare la notariatele de stat vor fi
finalizate pana la data preluarii activitatii de catre notarii publici, in
conformitate cu procedura stabilita in prezenta lege.
Arhiva notariatelor de stat care isi inceteaza activitatea se va preda
judecatoriilor in a caror circumscriptie teritoriala se afla.
Cauzele succesorale care au in continuare termene de dezbatere, dupa
incetarea activitatii notariatelor de stat, se vor preda notarilor publici ale
caror birouri sunt situate in circumscriptia judecatoriei in raza careia
defunctul si-a avut ultimul domiciliu, potrivit criteriilor stabilite de
Colegiul director al Camerei Notarilor Publici.
Art. 114
Competenta teritoriala a birourilor de notari publici cu sediul in
municipiul Bucuresti se intinde pe tot cuprinsul municipiului.
Art. 115
Birourile notariale constituite in conditiile prezentei legi isi pot
organiza sedii secundare in localitatile din aceeasi circumscriptie teritoriala
in care nu au luat fiinta birouri de notari publici.
Sediile secundare isi vor inceta activitatea o data cu constituirea in acea
localitate a unui birou de notar public.
Inregistrarea sediului secundar se face cu respectarea procedurii prevazute
de art. 18 alin. 1.
Art. 116
Ori de cate ori in alte acte normative se foloseste expresia "notariat
de stat" sau "notar de stat" se va intelege "biroul
notarului public" si, dupa caz, "notar public".
Art. 117
La expirarea termenului prevazut la art. 109, Decretul nr. 387/1952 privitor
la urmarirea unor datorii pe cale notariala, Decretul nr. 40/1953 privitor la
procedura succesorala notariala, Decretul nr. 377/1960 pentru organizarea si
functionarea Notariatului de Stat si Regulamentul privind aplicarea
dispozitiilor Decretului nr. 377/1960 pentru organizarea si functionarea
Notariatului de Stat, aprobat prin H.C.M. nr. 1518/1960, precum si orice alte
dispozitii contrare se abroga.
Aceasta lege a fost adoptata de Senat in sedinta din 2 martie 1995, cu
respectarea prevederilor art. 74 alin. (1) din Constitutia Romaniei.
PRESEDINTELE SENATUI
prof. univ. dr. OLIVIU GHERMAN
Aceasta lege a fost adoptata de Camera Deputatilor in sedinta din 14 martie
1995, cu respectarea prevederilor art. 74 alin. (1) din Constitutia Romaniei.
p. PRESEDINTELE CAMEREI DEPUTATILOR
IOAN GAVRA