LEGE
Nr. 26 din 24 aprilie 1996
CODUL SILVIC
ACT EMIS DE: PARLAMENT
ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 93 din 8 mai 1996
![SmartCity3](https://citymanager.online/wp-content/uploads/2018/09/b2-700x300.jpg)
Parlamentul Romaniei adopta prezenta lege.
TITLUL I
Dispozitii comune referitoare la fondul forestier si vegetatia forestiera
din afara acestuia
Art. 1
Padurile, terenurile destinate impaduririi, cele care servesc nevoilor de
cultura, productie ori administratie silvica, iazurile, albiile paraielor,
precum si terenurile neproductive, incluse in amenajamentele silvice, in
conditiile legii, constituie, indiferent de natura dreptului de proprietate,
fondul forestier national.
Art. 2
Sunt considerate paduri, in sensul prezentului Cod silvic si sunt cuprinse
in fondul forestier national, terenurile acoperite cu vegetatie forestiera cu o
suprafata mai mare de 0,25 hectare.
Art. 3
Terenurile din fondul forestier national destinate impaduririi si cele care
servesc nevoilor de cultura, productie ori administratie silvica sunt:
a) terenurile in curs de regenerare, terenurile degradate si poienile
stabilite, prin amenajamentele silvice, sa fie impadurite;
b) pepinierele, solariile, plantajele, culturile de rachita si cele cu
arbusti ornamentali si fructiferi;
c) terenurile destinate asigurarii hranei vanatului si animalelor din
dotarea unitatilor silvice;
d) terenurile date in folosinta temporara personalului silvic;
e) terenurile ocupate de constructii si cele aferente acestora, drumuri si
cai ferate forestiere, fazanerii, pastravarii, crescatorii de animale, dotari
tehnice specifice sectorului forestier.
Art. 4
Fondul forestier national este, dupa caz, proprietate publica sau privata
si constituie bun de interes national.
Dreptul de proprietate asupra terenurilor care constituie fondul forestier
national se exercita in conformitate cu dispozitiile prezentului Cod silvic.
Art. 5
Identificarea terenurilor care constituie fondul forestier national se face
pe baza amenajamentelor silvice existente la data adoptarii prezentului Cod
silvic.
Art. 6
Vegetatia forestiera situata pe terenuri din afara fondului forestier
national, supusa prevederilor prezentului Cod silvic, este constituita din:
a) vegetatia forestiera de pe pasunile impadurite;
b) perdelele forestiere de protectie a terenurilor agricole;
c) plantatiile forestiere de pe terenurile degradate;
d) plantatiile forestiere si arborii din zonele de protectie a lucrarilor
hidrotehnice si de imbunatatiri funciare, precum si cei situati de-a lungul
cursurilor de apa si al canalelor de irigatie;
e) perdelele forestiere de protectie si arborii situati de-a lungul cailor
de comunicatie din extravilan;
f) zonele verzi din jurul oraselor, comunelor, altele decat cele cuprinse
in fondul forestier, parcurile din intravilan cu specii forestiere exotice,
precum si jnepenisurile din zona alpina;
g) parcurile dendrologice, altele decat cele cuprinse in fondul forestier
national.
Art. 7
Raporturile juridice, organizatorice, economice si tehnice privind fondul
forestier national, fondul cinegetic, fondul piscicol din apele de munte,
precum si cele privind vegetatia forestiera de pe terenurile situate in afara
fondului forestier national sunt supuse dispozitiilor prezentului Cod silvic si
se completeaza, dupa caz, cu celelalte dispozitii in materie.
Art. 8
Statul, prin autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura,
elaboreaza politici in domeniul fondului forestier national si al vegetatiei
forestiere din afara acestuia, indiferent de natura proprietatii, si exercita
controlul asupra modului de gospodarire a acestora.
Art. 9
Fondul forestier national este supus regimului silvic.
Regimul silvic constituie un sistem de norme tehnice silvice, economice si
juridice privind amenajarea, cultura, exploatarea, protectia si paza acestui
fond, avand ca finalitate asigurarea gospodaririi durabile a ecosistemelor
forestiere.
Elaborarea normelor ce constituie regimul silvic revine autoritatii publice
centrale care raspunde de silvicultura, care exercita si controlul aplicarii
acestui regim.
TITLUL II
Fondul forestier proprietate publica
CAP. 1
Administrarea fondului forestier proprietate publica a statului
Art. 10
Administrarea fondului forestier proprietate publica a statului se
realizeaza prin Regia Nationala Padurilor.
Art. 11
Regia Nationala a Padurilor functioneaza baza de gestiune economica si
autonomie financiara.
Regia Nationala a Padurilor exercita si atributii de serviciu public cu
specific silvic.
Potrivit acestui specific, activitatea Regiei Nationale a Padurilor se
desfasoara pe baza unui regulament de organizare si functionare, aprobat prin
hotarare a Guvernului.
Statutul personalului silvic se aproba prin lege, la propunerea autoritatii
publice centrale care raspunde de silvicultura, in termen de 6 luni de la
intrarea in vigoare prezentului Cod silvic.
Art. 12
Veniturile Regiei Nationale a Padurilor provin din:
a) valorificarea produselor fondului forestier si din alte activitati
economice specifice;
b) prestari de servicii, executari de lucrari pentru terti, inchirieri,
concesionari de bunuri, cu exceptia padurilor si a celorlalte terenuri din
fondul forestier, despagubiri si altele de acest fel, in conditiile legii;
c) contravaloarea efectelor functiilor de protectie ale padurilor;
d) alte venituri.
Art. 13
Persoanele fizice, juridice si institutiile publice care beneficiaza, sub
raport economic, de efectele functiilor de protectie ale padurilor au obligatia
sa plateasca unitatilor silvice contravaloarea acestor efecte.
Tarifele corespunzatoare efectelor prevazute la alin. 1 se stabilesc prin
hotarare a Guvernului, cu avizul Ministerului Finantelor, la propunerea
autoritatii publice centrale care raspunde de silvicultura, in termen de 6 luni
de la intrarea in vigoare a prezentului Cod silvic.
Art. 14
Regia Nationala a Padurilor aplica regimul silvic la fondul forestier pe
care il administreaza.
Art. 15
Regia Nationala a Padurilor presteaza, la cerere, contra cost, servicii de
specialitate in padurile proprietate privata, ale altor detinatori, precum si
in vegetatia forestiera din afara fondului forestier.
CAP. 2
Gospodarirea fondului forestier proprietate publica
Sectiunea 1
Amenajarea fondului forestier
Art. 16
Modul de gospodarire a fondului forestier proprietate publica se
reglementeaza prin amenajamentele silvice. Acestea constituie baza a cadastrului
forestier si a titlului de proprietate a statului si stabilesc, in raport cu
obiectivele ecologice si social-economice, telurile de gospodarire si masurile
necesare pentru realizarea lor.
Art. 17
Amenajamentele silvice se elaboreaza pe ocoale silvice si unitati de
productie, cu respectarea metodologiei unitare si a prevederilor normelor
tehnice de amenajare a padurilor, urmarind asigurarea continuitatii functiilor
ecologice si social-economice ale acestora.
Pe baza datelor din amenajamentele silvice si din alte lucrari tehnice de
specialitate se intocmeste periodic inventarul fondului forestier, la nivel
national si teritorial.
Elaborarea amenajamentelor silvice se va face in concordanta cu prevederile
planurilor de amenajare a teritoriului, aprobate potrivit legii.
Art. 18
Amenajamentele silvice se intocmesc pe perioade de 10 ani, cu exceptia
celor care privesc padurile de plop, salcie si alte specii repede crescatoare,
la care perioadele respective pot fi de 5-10 ani.
Elaborarea amenajamentelor silvice se face sub coordonarea si controlul
autoritatii publice centrale care raspunde de silvicultura, prin unitatile
specializate pe care le autorizeaza in acest scop.
Art. 19
Amenajamentele silvice si modificarea prevederilor acestora se aproba de
catre conducatorul autoritatii publice centrale care raspunde de silvicultura.
Art. 20
In raport cu functiile pe care le indeplinesc, padurile se incadreaza in
doua grupe functionale:
a) grupa I cuprinde paduri cu functii speciale de protectie a apelor, a
solului, a climei si a obiectivelor de interes national, paduri pentru
recreere, paduri de ocrotire a genofondului si ecofondului, precum si padurile
declarate monumente ale naturii si rezervatii;
b) grupa a II-a cuprinde paduri cu functii de productie si de protectie in
care se urmareste sa se realizeze, in principal, masa lemnoasa de calitate
superioara si alte produse ale padurii si, concomitent, protectia calitatii
factorilor de mediu.
Pentru fiecare grupa si subgrupa functionala, prin amenajamentele silvice
se stabilesc masuri de gospodarire diferentiate, in vederea realizarii de
structuri care sa asigure indeplinirea corespunzatoare a functiilor atribuite.
Sectiunea a 2-a
Reconstructia ecologica, regenerarea si ingrijirea padurilor
Art. 21
Reconstructia ecologica, regenerarea si ingrijirea padurilor se realizeaza,
in concordanta cu prevederile amenajamentelor silvice si ale studiilor de
specialitate, de catre Regia Nationala a Padurilor.
Art. 22
La regenerarea padurilor se va aplica regimul codrului, urmarindu-se
conservarea genofondului si realizarea de arborete de calitate superioara,
precum si exercitarea cu continuitate a functiilor de protectie a mediului.
Regimul crangului este admis numai in arboretele de plopi indigeni, de
salcie, de salcam si de zavoaie.
Art. 23
In scopul asigurarii permanentei, stabilitatii, biodiversitatii padurii, se
va acorda prioritate regenerarii speciilor din tipul natural fundamental, prin
aplicarea unor tratamente cu interventii repetate.
Taierile rase sunt admise numai in padurile de molid, pin, salcam, plop,
salcie si in zavoaie, precum si in cazul refacerii unor arborete in care nu
este posibila aplicarea altor tratamente. In aceste conditii, marimea
parchetelor va fi de maximum 3 hectare; in situatiile in care pentru
reimpadurire este necesara pregatirea mecanizata a solului, suprafata
parchetului poate fi de cel mult 5 hectare.
Art. 24
Regia Nationala a Padurilor este obligata sa organizeze si sa asigure
impadurirea tuturor terenurilor neregenerate si a poienilor din fondul
forestier pe care il administreaza, destinate acestui scop.
Lucrarile de reimpadurire si de completare a regenerarilor naturale se
executa in termen de cel mult 2 ani dupa taierea definitiva.
Compozitia, schemele si tehnologiile de impadurire se stabilesc potrivit
prevederilor din normele tehnice de specialitate.
Art. 25
In lucrarile de impadurire se vor folosi materiale de reproducere provenite
din rezervatii de seminte, plantaje si plantatii-mama de butasi si din arborete
sursa de seminte inscrise in catalogul national al materialelor de reproducere
admise in cultura.
Art. 26
Conservarea resurselor genetice forestiere, cu atributul lor fundamental:
genofondul valoros si variabilitatea genetica intraspecifica, este o obligatie
permanenta a autoritatii publice centrale care raspunde de silvicultura.
Padurile care constituie resurse genetice forestiere, determinate ca atare,
sunt excluse de la taieri de produse principale.
Art. 27
Regia Nationala a Padurilor este obligata sa execute toate lucrarile de
reconstructie ecologica, regenerare, intretinere a semintisului si a
plantatiilor si de ingrijire a arboretelor, astfel incat sa se realizeze
compozitiile tel stabilite prin amenajamentele silvice. Urmarirea realizarii
acestora se face prin sistem informational adecvat.
Art. 28
Regenerarea padurilor, ingrijirea semintisurilor, a plantatiilor si a
arboretelor se asigura prioritar veniturile Regiei Nationale a Padurilor.
Sectiunea a 3-a
Protectia padurilor
Art. 29
Starea de sanatate a padurilor se asigura de catre Regia Nationala a
Padurilor, prin masurile de prevenire si de combatere a daunatorilor si a bolilor,
indiferent de forma de proprietate a padurilor.
Art. 30
Regia Nationala a Padurilor, prin sisteme de supraveghere specifice,
intocmeste anual statistica si prognoza daunatorilor vegetatiei forestiere
pentru intregul fond forestier national si ia masuri pentru prevenirea si
combaterea acestora.
In scopul protectiei faunei si florei, se aplica metode biologice si
integrate de combatere a bolilor si daunatorilor vegetatiei forestiere, care sa
asigure echilibrul ecologic.
Art. 31
Masurile pentru prevenirea si combaterea daunatorilor si a bolilor care
prezinta pericol atat pentru paduri cat si pentru culturile agricole se
stabilesc, in comun, de catre autoritatea publica centrala care raspunde de
silvicultura si de catre Ministerul Agriculturii si Alimentatiei.
Art. 32
Persoanele juridice si fizice, care desfasoara activitati ce pot aduce
prejudicii, prin poluare, fondului forestier national si vegetatiei forestiere
din afara acestui fond, sunt obligate sa ia toate masurile necesare pentru
respectarea indicatorilor de calitate a aerului, apei si solului.
Pagubele aduse prin nerespectarea acestor prevederi recupereaza integral de
la cei care le-au produs, deosebit de sanctiunile penale sau administrative ce
se aplica, dupa caz.
Sectiunea a 4-a
Paza fondului forestier
Art. 33
Regia Nationala a Padurilor asigura si exercita paza fondului forestier pe
care il administreaza, impotriva taierilor ilegale de arbori, furturilor,
distrugerilor, degradarilor, pasunatului, braconajului si altor fapte
pagubitoare, precum si masurile de prevenire si stingere a incendiilor.
Art. 34
Prefectii, consiliile judetene si locale, precum si unitatile de politie si
jandarmerie, potrivit atributiilor ce le revin in temeiul legii, au obligatia
de a sprijini actiunile de paza a fondului forestier.
Art. 35
Regia Nationala a Padurilor, persoanele juridice si fizice care desfasoara
activitati in fondul forestier, precum si in zonele limitrofe acestuia, sunt
obligate sa aplice si sa respecte reglementarile de prevenire si stingere a
incendiilor.
Instructiunile privind prevenirea si stingerea incendiilor din paduri se
emit de autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura, in
concordanta cu reglementarile Ministerului de Interne.
Aducerea acestora la cunostinta populatiei si punerea lor in aplicare se
vor face de catre Regia Nationala a Padurilor.
Art. 36
Prefectii, consiliile judetene si locale, unitatile Ministerului Apararii
Nationale, ale Ministerului de Interne si formatiile civile de pompieri,
potrivit atributiilor legale ce le revin, au obligatia sa sprijine actiunile de
prevenire si stingere a incendiilor in zonele cu vegetatie forestiera.
Persoanele fizice aflate in zonele cu vegetatie forestiera in care s-au
produs incendii sunt obligate sa participe la stingerea acestora.
Art. 37
Se interzice pasunatul in padurile care fac parte din fondul forestier
proprietate publica a statului, pe terenurile degradate impadurite si in
perdelele forestiere de protectie.
Este permisa recoltarea ierbii cu secera din plantatii si paduri, cu
exceptia celor cu functii speciale de protectie.
Se permite, cu aprobarea organelor silvice, la recomandarea Asociatiei
crescatorilor de albine, amplasarea in mod gratuit a stupilor in vederea
valorificarii surselor nectaropolenifere.
Prin exceptie de la prevederile alin. 1, autoritatea publica centrala care
raspunde de silvicultura poate aproba pasunatul pe durata limitata in unele
perimetre ale fondului forestier proprietate publica a statului, pe baza
propunerilor autoritatilor publice locale, cu avizul unitatilor silvice
teritoriale, temeinic justificate.
Trecerea animalelor domestice prin padure spre zonele de pasune, adapat si
adapostire se aproba anual de catre unitatile silvice teritoriale, cu
respectarea normelor tehnice, pe baza propunerilor autoritatilor prevazute la
alineatul precedent.
Nu poate fi autorizat accesul animalelor domestice in arboretele in curs de
regenerare, in plantatiile si regenerarile tinere, in padurile care indeplinesc
functii speciale de protectie, in perimetrele de ameliorare, precum si in
perdelele de protectie.
Art. 38
In parcelele in curs de regenerare, in plantatiile si culturile forestiere
cu inaltimi mai mici de 5 metri, in parchetele in curs de exploatare, in zonele
de refugiu al vanatului, in rezervatiile naturale si in padurile declarate
monumente ale naturii, in rezervatii stiintifice, precum si in parcelele din
jurul izvoarelor de apa minerala si potabila, captate pentru exploatare
industriala sau pentru consum distributiv centralizat pe o raza de 100 de
metri, accesul este permis numai pentru gospodarirea si administrarea
padurilor.
Accesul in padure cu autovehicule si vehicule tractate de animale este
permis numai pe drumurile forestiere permanente, in conditiile respectarii
indicatoarelor de circulatie. Fac exceptie utilajele forestiere, vehiculele
tractate de animale folosite la colectarea lemnului din parchetele in curs de
exploatare, precum si vehiculele care transporta stupi.
Sectiunea a 5-a
Produsele specifice fondului forestier
Art. 39
Sunt produse ale fondului forestier bunurile ce se recolteaza din acesta.
Produsele lemnoase ale padurii sunt:
a) produse principale, rezultate din taieri de regenerare a padurilor;
b) produse secundare, rezultate din taieri de ingrijire a arboretelor
tinere;
c) produse accidentale, rezultate in urma calamitatilor si din defrisari de
padure legal aprobate;
d) produse de igiena, rezultate din procesul normal de eliminare naturala;
e) alte produse: arbori si arbusti ornamentali, rachita, puieti si diferite
produse din lemn.
Produsele nelemnoase specifice fondului forestier sunt: vanatul din
cuprinsul acestuia, pestele din apele de munte, din crescatorii, balti si
iazuri din fondul forestier, fructele de padure, semintele forestiere,
ciupercile comestibile din flora spontana, plantele medicinale si aromatice,
rasina si altele de acest fel.
Art. 40
Volumul maxim de masa lemnoasa ce se poate recolta anual din paduri se
aproba prin hotarare a Guvernului, in limita posibilitatii stabilite prin
amenajamentele silvice pe fiecare unitate de productie si pe natura produselor.
Volumul produselor accidentale, rezultate din doboraturi de vant, rupturi
de zapada, defrisari legale, uscari de arbori in masa, se va precompta din
posibilitate.
Art. 41
Produsele lemnoase ale padurii se recolteaza pe baza de autorizatie de
exploatare si caiet de sarcini, eliberate de unitatile silvice. Estimarea
acestor produse se face prin acte de punere in valoare intocmite de unitatile
silvice si se valorifica, potrivit legii, pe baza de licitatie, cu exceptia
celor exploatate in regie proprie. Masa lemnoasa care nu s-a putut valorifica
prin licitatie se poate vinde prin negociere directa.
Produsele nelemnoase specifice fondului forestier se recolteaza in
conformitate cu normele tehnice elaborate de autoritatea publica centrala care
raspunde de silvicultura.
Vanatul si pestele din apele de munte se recolteaza pe baza de autorizatii
emise potrivit legii.
Personalul din silvicultura nu poate exercita functii de reprezentare
profesionala in cadrul unitatilor cu profil comercial care liciteaza,
prelucreaza sau valorifica produse specifice fondului forestier.
Sectiunea a 6-a
Exploatarea masei lemnoase
Art. 42
Exploatarea produselor lemnoase ale padurii se face in conformitate cu
prevederile amenajamentelor silvice si ale instructiunilor privind termenele,
modalitatile si epocile de recoltare, scoatere si transport al materialului
lemnos, emise de autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura.
Art. 43
Arborii destinati a fi taiati se vor marca, in prealabil, cu ciocane
silvice, de catre personalul silvic, in conformitate cu normele tehnice.
Forma si modul de utilizare a ciocanelor silvice, precum si modul de
marcare a arborilor sau a unor loturi de arbori se stabilesc prin regulament
aprobat de conducatorul autoritatii publice centrale care raspunde de
silvicultura.
Art. 44
Ciocanele silvice de marcat au regimul marcilor si al sigiliilor. Tiparele
lor se inregistreaza si se pastreaza la birourile notariale.
Pentru aceste operatiuni se plateste taxa de timbru prevazuta de lege
pentru primirea in depozit la birourile notariale a inscrisurilor sau
documentelor.
Art. 45
La exploatarea masei lemnoase, ocoalele silvice, agentii economici si
persoanele fizice autorizate au obligatia sa foloseasca tehnologii de recoltare
si de scoatere a lemnului din padure care sa nu produca degradare solului si a
malurilor apelor, distrugerea sau vatamarea semintisului utilizabil, a
arborilor nedestinati exploatarii, peste limitele admise prin instructiunile
prevazute la art. 42.
Pentru parchetele primite spre exploatare, titularii lor raspund pe toata
durata exploatarii, de la primire pana la predare, pentru daunele cauzate
fondului forestier.
Masa lemnoasa care se exploateaza si se transporta din padure va fi marcata
si inventariata conform normelor tehnice emise de autoritatea publica centrala
care raspunde de silvicultura.
Art. 46
In scopul asigurarii fondurilor necesare pentru acoperirea cheltuielilor
legate de eventualele prejudicii de natura celor mentionate la art. 45 alin. 1,
titularii autorizatiilor de exploatare vor depune la ocolul silvic, anticipat
emiterii autorizatiei de exploatare, o garantie echivalenta cu 5% din valoarea
lemnului, stabilita prin contractul de furnizare a masei lemnoase.
Art. 47
Masa lemnoasa neexploatata, ramasa pe picior sau doborata si nescoasa din
parchete pana la sfarsitul anului, constituie cu prioritate resursa, prin
precomptare, pentru anul urmator, cu obligatia respectarii posibilitatii
stabilite prin amenajamentele silvice.
Art. 48
Pentru scosul si transportul lemnului din fondul forestier se construiesc
cai de transport forestier, pe baza unor norme privind amplasarea, proiectarea,
construirea, intretinerea si exploatarea acestora, aprobate de autoritatea
publica centrala care raspunde de silvicultura.
Fondurile necesare pentru construirea acestor cai de transport forestier se
vor asigura anual, potrivit legii.
Art. 49
Cand transportul lemnului este conditionat de trecerea prin terenuri
apartinand altor proprietari, acestia vor fi despagubiti de catre persoana
fizica sau juridica care executa exploatarea masei lemnoase. Despagubirea se va
stabili prin intelegere intre parti. In caz de dezacord, despagubirea se va
stabili de catre o comisie formata din reprezentanti ai Regiei Nationale a
Padurilor si ai administratiei publice locale sau prin justitie.
Pana la pronuntarea unei sentinte judecatoresti definitive, transportul
lemnului nu poate fi impiedicat daca s-a depus, pe seama proprietarului de
teren, despagubirea stabilita de comisia prevazuta la alin. 1.
CAP. 3
Asigurarea integritatii si dezvoltarii fondului forestier
Art. 50
Ocrotirea, asigurarea integritatii si dezvoltarii fondului forestier
national constituie o preocupare fundamentala, de interes national, a
autoritatii publice centrale care raspunde de silvicultura, menita sa asigure
dezvoltarea durabila a acestuia.
Art. 51
Autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura, prin Regia
Nationala a Padurilor, ia masuri de lichidare a enclavelor si de corectare a
perimetrului padurilor prin schimburi de terenuri ori prin cumparare, pe baza
de acte autentice.
Prin schimburile efectuate, fiecare teren dobandeste situatia juridica a
terenului pe care il inlocuieste. Operatiunea de inregistrare in evidentele
cadastrale revine fiecarei parti pentru terenul primit, cu plata taxelor de
timbru potrivit prevederilor legale.
Art. 52
Statul, prin autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura,
are drept de preemptiune la toate vanzarile de bunavoie sau silite, la pret si
in conditii egale, pentru enclavele din fondul forestier proprietate publica si
terenurile limitrofe acestuia, precum si pentru terenurile acoperite cu
vegetatie forestiera.
Proprietarul vanzator este obligat sa instiinteze, in scris, unitatea
silvica teritoriala in raza careia se afla terenul respectiv, in legatura cu
intentia de instrainare. Unitatea silvica sesizata isi va manifesta optiunea in
termen de 30 de zile, dupa care dreptul de preemptiune inceteaza. Vanzarea
facuta cu incalcarea dispozitiilor de mai sus este nula de drept.
Art. 53
Regia Nationala a Padurilor poate cumpara terenuri degradate proprietate
privata sau poate prelua asemenea terenuri, daca ele sunt donate de detinatori,
in vederea impaduririi.
Cheltuielile de cumparare si de impadurire se suporta din fondul de
conservare si regenerare a padurilor prevazut la art. 63.
Dobandirea terenurilor degradate se va face in numele statului, prin act
autentic scutit de taxe de timbru, inregistrat in amenajamentele silvice si in
evidentele de cadastru general, fara plata, si intra in domeniul public al
statului.
De asemenea, Regia Nationala a Padurilor preia in administrare terenurile
degradate proprietate publica, incluse in perimetre de ameliorare si prevazute
a fi impadurite. Cheltuielile pentru lucrarile necesare se suporta din fondul
de ameliorare a fondului funciar sau din alocatii de la bugetul de stat,
potrivit legii.
Art. 54
Reducerea suprafetei fondului forestier proprietate publica este interzisa.
In mod exceptional, pentru constructii cu destinatie militara, pentru cai
ferate, sosele de importanta deosebita, linii electrice de inalta tensiune,
mine, forari, sonde si echipamente aferente acestora, conducte magistrale de
transport gaze sau petrol ori pentru lucrari de imbunatatiri funciare, de
gospodarire a apelor sau de realizare a unor noi surse de apa, obiective
turistice, ocuparea definitiva de terenuri din fondul forestier in alte scopuri
decat cele silvice, cu defrisarea padurii sau fara, se aproba potrivit legii.
Art. 55
Ocuparea definitiva a unor terenuri din fondul forestier se face, de
regula, pe baza de schimb. Terenurile preluate trebuie sa fie apte a fi
impadurite si echivalente ca suprafata si bonitate.
In cazul in care terenul din fondul forestier este acoperit cu padure,
valorificarea masei lemnoase se face de catre ocolul silvic, iar beneficiarul
schimbului datoreaza, langa taxa legala pentru scoaterea definitiva din
productia silvica, si contravaloarea pierderii de crestere determinata de
exploatarea masei lemnoase inainte de varsta exploatabilitatii, precum si
cheltuielile de instalare a vegetatiei forestiere si de intretinere a acesteia
pana la incheierea starii de masiv, stabilite pe baza de deviz.
Prin schimburile efectuate, fiecare teren dobandeste situatia juridica a
celui pe care il inlocuieste.
Inregistrarea in evidentele de cadastru general este obligatorie pentru
ambele parti, cu plata taxelor de timbru, potrivit legii.
Art. 56
Beneficiarul scoaterii definitive de terenuri din fondul forestier, care nu
dispune de teren echivalent pentru schimb, va plati detinatorului de teren
contravaloarea acestuia, taxa legala pentru folosirea definitiva a terenurilor forestiere
in alte scopuri decat productia silvica, precum si contravaloarea pierderii de
crestere precizata la art. 55, daca terenul este acoperit cu padure.
Art. 57
Transmiterea temporara de terenuri din fondul forestier proprietate publica
pentru folosirea in alte scopuri decat productia silvica, cu defrisarea sau
fara defrisarea vegetatiei existente, se aproba potrivit legii.
Art. 58
Pentru folosirea temporara de terenuri din fondul forestier, titularul
aprobarii va plati Regiei Nationale a Padurilor chiria pentru terenul respectiv
si, dupa caz: contravaloarea pierderii de crestere ca urmare a taierii masei
lemnoase inainte de varsta exploatabilitatii stabilita in amenajamentele
silvice, cheltuielile corespunzatoare reinstalarii vegetatiei forestiere si
intretinerii acesteia pana la realizarea starii de masiv, precum si valoarea
obiectivelor existente care se dezafecteaza ca urmare a transmiterii terenului.
Titularul aprobarii va depune, de asemenea, la Regia Nationala a Padurilor,
inainte de preluarea terenului, o garantie echivalenta cu taxa legala prevazuta
pentru ocuparea definitiva de terenuri din circuitul silvic. Dupa indeplinirea
obligatiilor prevazute la alin. 1 si dupa repredarea terenurilor in fondul
forestier in conditii apte pentru impadurire, titularul aprobarii va primi
garantia depusa.
Art. 59
Metodologia de calcul al pretului terenului, al chiriei, al contravalorii
pierderii de crestere si al celorlalte cheltuieli precizate la art. 55, 56 si
58 se va elabora de catre autoritatea publica centrala care raspunde de
silvicultura, in termen de 90 de zile de la publicarea prezentului Cod silvic
in Monitorul Oficial al Romaniei.
Art. 60
Folosirea temporara a unor terenuri din fondul forestier pentru interventii
cu caracter urgent privind remedierea unor deranjamente sau avarii la liniile
de telecomunicatii, de transport si distribuire a energiei electrice, la
conductele de apa, canalizare sau gaze, precum si la alte instalatii similare,
se aproba de catre Regia Nationala a Padurilor. Durata interventiilor cu
caracter urgent nu trebuie sa depaseasca 30 de zile.
Valoarea prejudiciilor produse prin lucrarile de remediere mentionate la
alin. 1, stabilite de unitatea silvica pe baza de deviz, se suporta de
executantul lucrarilor.
Art. 61
Schimbarea categoriei de folosinta silvica, inclusiv defrisarea padurii, in
scopul executarii de lucrari necesare gospodaririi fondului forestier se aproba
de catre autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura si este
scutita de plata oricaror taxe.
Art. 62
La amplasarea la distante mai mici de 1,0 km de liziera padurii a unor
obiective industriale, unitati comerciale sau de alta natura, care prin
functionare pot aduce prejudicii padurii, beneficiarii acestora vor obtine, in
prealabil, avizul Regiei Nationale a Padurilor.
Art. 63
La Regia Nationala a Padurilor se constituie un fond de conservare si
regenerare a padurilor, purtator de dobanda, din urmatoarele resurse:
a) contravaloarea terenurilor scoase definitiv din fondul forestier;
b) contravaloarea pierderilor de crestere determinate de exploatarea
arborilor inainte de varsta exploatabilitatii stabilita prin amenajamentele
silvice in cazul terenurilor prevazute la lit. a), precum si despagubirile
pentru daune produse fondului forestier;
c) tarifele pentru efectele favorabile determinate de functiile de
protectie ale padurilor;
d) 20-25% din incasarile realizate din valorificarea masei lemnoase pe
picior provenita din produse principale si secundare;
e) alocatii de la bugetul de stat.
Fondul de conservare si regenerare a padurilor se va folosi pentru
impadurirea unor terenuri goale, pentru regenerarea suprafetelor parcurse cu
taieri, gospodarirea cu prioritate a unor paduri cu functii speciale de
protectie, acoperirea cheltuielilor ocazionate de eventualele calamitati asupra
padurilor si pentru cumpararea de terenuri potrivit prevederilor art. 51 si 53
din prezenta lege;
f) sumele ramase disponibile la finele anului, mentionate la lit. a)-d),
vor fi utilizate in exercitiul financiar al anului urmator, in acelasi scop.
TITLUL III
Fondul forestier proprietate privata
Art. 64
Administrarea fondului forestier proprietate privata se face de catre
proprietarii acestuia, individual sau in asociatii.
Proprietarii de paduri si de alte terenuri din fondul forestier proprietate
privata au obligatia sa le gospodareasca in conformitate cu regimul silvic si
cu regulile privind protectia mediului.
Art. 65
Veniturile proprietarilor fondului forestier proprietate privata, obtinute
cu respectarea regimului silvic, provin din:
a) valorificarea produselor padurii si din alte activitati economice
proprii;
b) inchirieri, concesionarea padurilor si a celorlalte terenuri din fondul
forestier, despagubiri si altele de acest fel;
c) contravaloarea efectelor functiilor de protectie ale padurilor si alte
venituri.
Art. 66
Modul de gospodarire a fondului forestier proprietate privata este stabilit
prin amenajamente silvice. Acestea se intocmesc pe trupuri de padure si pe
ansamblul localitatii, fara a afecta dreptul de proprietate. Nerespectarea
prevederilor acestora constituie contraventie sau infractiune, dupa caz.
Intocmirea amenajamentelor silvice se face in conditiile art. 18 si ale
normelor tehnice privind gospodarirea padurilor proprietate privata.
Cheltuielile aferente intocmirii amenajamentelor silvice pentru padurile
proprietate privata a persoanelor fizice se suporta de la bugetul de stat.
Art. 67
Proprietarii fondului forestier proprietate privata sunt obligati sa
respecte prevederile amenajamentelor silvice si sa asigure permanenta padurii.
Regenerarea padurilor proprietate privata, dupa taiere, se va realiza de
catre proprietari in cel mult 2 ani. In acest scop, Regia Nationala a Padurilor
acorda, la cerere, sprijin tehnic.
In cazul in care proprietarul nu-si indeplineste obligatiile prevazute in
alineatul precedent din motive imputabile lui, autoritatea publica centrala care
raspunde de silvicultura, dupa somatie, va dispune Regiei Nationale a Padurilor
executarea, prin ocolul silvic, pe contul proprietarului, a lucrarilor de
impadurire si de intretinere pana la regenerare definitiva. Devizul lucrarilor
intocmit de ocolul silvic si aprobat de forul ierarhic superior al acestuia se
comunica proprietarului. Devizul poate fi contestat de proprietar in termen de
30 de zile de la comunicare la judecatoria in a carei raza teritoriala se afla
padurea. Impotriva hotararii judecatoriei se pot exercita caile de atac
prevazute de Codul de procedura civila. Devizul acceptat de proprietar, in mod
expres sau tacit, prin necontestare in termen, constituie titlu executoriu si
temei al executarii silite. Pe perioada executarii lucrarilor de regenerare si
pana la inchiderea starii de masiv, folosirea in alte scopuri a zonei de
regenerare este interzisa.
In situatia unor calamitati naturale, actiunea de reimpadurire va fi
sprijinita de Regia Nationala a Padurilor, prin acordarea de material saditor
si asistenta tehnica, in mod gratuit.
Compozitia, schemele si tehnologiile de impadurire sunt cele prevazute in
normele tehnice elaborate de autoritate publica centrala care raspunde de
silvicultura.
Art. 68
Persoanele juridice sau fizice pot infiinta, in conditiile legii, plantatii
forestiere pe terenuri care le apartin din afara fondului forestier.
Recoltarea lemnului din aceste plantatii si valorificarea lui sunt la
latitudinea proprietarului.
Art. 69
Detinatorii de paduri proprietate privata au obligatia sa le mentina in
stare buna de sanatate si sa execute la timp lucrarile de igiena, precum si
cele de protectie, cu sprijinul tehnic al Regiei Nationale a Padurilor.
Acestia vor semnala ocolului silvic, imediat ce constata, aparitia de boli
si daunatori si vor executa lucrarile de combatere cu mijloace proprii sau prin
unitati specializate, contra cost.
Art. 70
Detinatorii de paduri proprietate privata au obligatia sa asigure paza
acestora impotriva taierilor ilegale de arbori, distrugerilor de semintis,
incendiilor, furturilor, pasunatului neautorizat, precum si altor fapte
pagubitoare.
Organele silvice, prefectii, consiliile judetene si locale, unitatile de
politie, jandarmerie, unitatile si formatiunile de pompieri, unitatile
Ministerului Apararii Nationale, potrivit atributiilor ce le revin prin lege,
vor sprijini pe detinatorii de paduri proprietate privata in actiunile de paza
a padurilor si de stingere a incendiilor de padure.
La solicitarea asociatiilor de proprietari si a unor proprietari
individuali, Regia Nationala a Padurilor, prin unitatile sale teritoriale,
poate prelua asupra sa paza padurilor respective pe baza de contracte sau
conventii incheiate cu solicitantii.
Art. 71
Pasunatul este interzis in arboretele in curs de regenerare si in padurile
cu functii speciale de protectie, precum si in semintisuri si plantatii cu
varste mai mici de 10 ani si cu inaltime sub 3 metri, in paduri de plopi si
salcie sub varsta de 5 ani.
Art. 72
Autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura organizeaza
controlul asupra modului in care se aplica regimul silvic in padurile
proprietate privata, constata faptele care contravin acestuia si aplica,
potrivit legii, sanctiuni ori sesizeaza, dupa caz, organele de urmarire penala.
Art. 73
Detinatorii de paduri proprietate privata si persoanele juridice sau fizice
care executa exploatarea masei lemnoase sunt obligate sa recolteze numai arbori
marcati de personalul silvic, sa respecte regulile silvice de exploatare a
masei lemnoase si cele referitoare la circulatia materialului lemnos prevazute
de prezentul Cod silvic.
Marcarea si evaluarea arborilor destinati taierii se fac, la cerere, de
catre personalul silvic autorizat. O data cu plata acestor prestatii,
proprietarii vor primi documentele legale pentru exploatarea si transportul
materialului lemnos respectiv.
Art. 74
Reducerea suprafetei padurilor proprietate privata este interzisa, cu
exceptia situatiilor prevazute la art. 54 alin. 2.
De asemenea, este interzisa defrisarea lenta, prin secuiri de arbori ori
prin alte procedee care duc la reducerea treptata a consistentei padurii.
Art. 75
Impadurirea terenurilor degradate constituite in perimetre de ameliorare
potrivit legii se executa de catre Regia Nationala a Padurilor, prin unitatile
sale teritoriale, cheltuielile suportandu-se din fondul de ameliorare a
fondului funciar ori din alocatii de la bugetul de stat, potrivit legii.
Schimbarea destinatiei terenurilor nu afecteaza dreptul de proprietate
asupra acestora.
TITLUL IV
Dispozitii comune fondului forestier proprietate publica si fondului
forestier proprietate privata
CAP. 1
Controlul circulatiei materialelor lemnoase si al instalatiilor de
transformat lemn rotund in cherestea
Art. 76
Materialele lemnoase vor putea fi transportate de la locul de recoltare sau
de depozitare numai insotite de documente de provenienta, pe toata durata
transportului, din care sa rezulte cu certitudine legalitatea provenientei
acestora.
Prin materiale lemnoase se intelege lemnul rotund sau despicat de lucru si
lemnul de foc, obtinute ca rezultat al aplicarii taierilor autorizate de
produse principale, secundare, accidentale si din actiuni de igienizare a
padurilor, cheresteaua, precum si lemnul ecarisat sau cioplit, lemnul brut,
prelucrat sau semifabricat.
De asemenea, este supus prevederilor alin. 1 si transportul pomilor de
iarna.
Art. 77
Organele silvice sunt imputernicite sa controleze circulatia materialelor
lemnoase si sa le retina pe cele neinsotite de documente legale de provenienta
si de transport.
Organele de politie si cele vamale sunt obligate sa exercite controlul
circulatiei materialelor lemnoase si sa le retina pe cele neinsotite de
documente legale.
Este interzisa primirea spre incarcare, in orice mijloc de transport, a
materialelor lemnoase neinsotite de documente legale de provenienta.
Art. 78
Materialele lemnoase gasite in curs de transport fara documentele prevazute
la art. 77 vor fi retinute de catre organele silvice imputernicite, de organele
de politie si vamale, in vederea stabilirii provenientei lor.
Transportatorul va refuza primirea materialelor lemnoase prezentate spre
expediere, daca acestea nu au documente de insotire conform prevederilor
mentionate la art. 77.
Art. 79
Materialele lemnoase retinute in baza prevederilor art. 78 alin. 1 vor fi
date in custodie, dupa imprejurari, unitatii silvice celei mai apropiate, care
va asigura depozitarea si paza lemnului retinut.
Transportatorul gasit fara documente legale de insotire este obligat sa
transporte materialul lemnos la locul de predare in custodie.
Materialele lemnoase retinute in statiile de cale ferata, porturi sau
puncte vamale vor fi transportate, pe cheltuiala expeditorului, la unitatile
silvice cele mai apropiate, dandu-se in custodia acestora.
Art. 80
Daca in termenul stabilit de organul constatator sau ca urmare a hotararii
judecatoresti nu se poate stabili provenienta materialelor lemnoase retinute,
acestea vor fi confiscate potrivit prevederilor din legea penala sau din actele
normative referitoare la sanctionarea contraventiilor silvice.
In cazul in care s-a stabilit provenienta legala, materialele lemnoase retinute
vor fi restituite proprietarului, care suporta cheltuielile de depozitare.
Art. 81
Se interzice efectuarea operatiunilor de prelucrare a lemnului rotund in
cherestea de catre detinatorii de instalatii, daca nu exista documente de
provenienta legala a acestuia.
Art. 82
Modul de aducere la indeplinire a prevederilor referitoare la circulatia si
prelucrarea in cherestea a materialelor lemnoase se stabileste prin hotarare a
Guvernului, la propunerea autoritatii publice centrale care raspunde de
silvicultura.
CAP. 2
Fondul cinegetic si fondul piscicol din apele de munte
Art. 83
Mamiferele, pasarile salbatice, pestele din apele de munte, precum si alte
specii de animale care prin rolul lor ecologic, economic si social constituie
avutie de interes national sunt ocrotite de lege.
Art. 84
Administrarea, ocrotirea, gospodarirea unitara si rationala a fondului
cinegetic si a fondului piscicol din apele de munte se asigura de catre
autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura.
In indeplinirea atributiilor prevazute la alin. 1, autoritatea publica
centrala care raspunde de silvicultura emite norme tehnice pentru ocrotirea si
gospodarirea fondurilor de vanatoare si a fondurilor piscicole din apele de
munte, care sunt obligatorii pentru toti detinatorii acestora, indiferent de
forma de proprietate.
Art. 85
In executarea atributiilor de serviciu, personalul silvic care raspunde de
ocrotirea, selectia si paza vanatului practica vanatoarea, pe fondurile de
vanatoare gospodarite de unitatile silvice, pe baza permisului de port-arma si
a autorizatiei date de catre ocolul silvic care are in gestiune fondul
respectiv.
Activitatea de vanatoare recreativa si pescuitul sportiv se reglementeaza
prin lege.
Art. 86
Autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura stabileste norme
tehnice obligatorii pentru reglarea efectivelor optime de vanat, in special a
celor care produc pagube culturilor agricole, iar unitatile detinatoare ale
fondurilor de vanatoare raspund de aplicarea acestora si pentru pagubele
produse.
TITLUL V
Vegetatia forestiera din afara fondului forestier
Art. 87
Vegetatia forestiera situata pe terenuri din afara fondului forestier
national, precizata la art. 6, se administreaza de catre proprietarii acestora,
se gospodareste potrivit scopului pentru care a fost creata si este supusa unor
norme tehnice silvice si de paza, precum si de circulatie si transport pentru
materialul lemnos recoltat, emise de catre autoritatea publica centrala care
raspunde de silvicultura, care controleaza aplicarea si respectarea lor.
Art. 88
Transformarea pasunilor impadurite se face pe baza studiilor intocmite de
unitati specializate abilitate de autoritatea publica centrala care raspunde de
silvicultura.
Este interzisa defrisarea vegetatiei forestiere pe terenuri din afara
fondului forestier in urmatoarele situatii:
a) in zonele in care vegetatia forestiera indeplineste functiile speciale
de protectie, prevazute la art. 20;
b) pe terenurile cu inclinare mai mare de 30 de grade;
c) inainte de atingerea varstei exploatabilitatii, stabilita prin norme
tehnice.
Art. 89
Se interzic taierea, incendierea si distrugerea sau degradarea prin orice
mijloace a jnepenisurilor.
Art. 90
Detinatorii de terenuri cu vegetatie forestiera din afara fondului
forestier national au obligatia sa asigure paza acesteia, sa ia masuri de
prevenire si stingere a incendiilor, sa respecte dispozitiile cu privire la
protectia padurilor circulatia materialelor lemnoase, cuprinse in prezentul Cod
silvic.
Art. 91
Valorificarea lemnului de pe terenurile cu vegetatie forestiera din afara
fondului forestier national se face de catre proprietarii acestora.
Art. 92
Recoltarea materialului lemnos de pe terenurile situate in afara fondului
forestier, prevazute la art. 6, este permisa numai cu marcarea prealabila de
catre ocolul silvic a arborilor de extras. Contravaloarea cheltuielilor
ocazionate de marcarea materialului lemnos se suporta de catre detinatorii de
terenuri si se constituie venit la Regia Nationala a Padurilor.
Art. 93
Autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura organizeaza
controlul asupra modului in care se aplica regulile silvice si de paza pe
terenurile cu vegetatie forestiera din afara fondului forestier national,
precum si cele referitoare la circulatia materialului lemnos rezultat de pe
aceste terenuri.
Art. 94
Statul, prin autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura, va
incuraja crearea de perdele forestiere de protectie a terenurilor agricole,
plantarea cu specii forestiere a unor terenuri degradate, proprietate privata,
neconstituite in perimetre de ameliorare, precum si a altor terenuri
disponibile, asigurand gratuit, la cererea proprietarilor, material de plantat
si asistenta tehnica necesara. Cheltuielile pentru prestatiile respective se
suporta din fondul de ameliorare a fondului funciar constituit potrivit legii
si din alocatii de la bugetul de stat.
Pentru zonele afectate de seceta si eroziune, unde se manifesta puternice
dezechilibre ecologice, actiunea de realizare a perdelelor forestiere de
protectie constituie lucrare de utilitate publica.
TITLUL VI
Raspunderi si sanctiuni
Art. 95
Incalcarea prevederilor prezentului Cod silvic atrage, dupa caz,
raspunderea disciplinara, materiala, civila, contraventionala sau penala a
persoanei vinovate, potrivit legii.
Art. 96
Ocuparea fara drept, in intregime sau in parte, a unor paduri, terenuri sau
ape din fondul forestier national, precum si distrugerea, degradarea sau
mutarea semnelor de hotar, a imprejmuirilor ori a reperelor de marcare, se
pedepsesc cu inchisoare de la 3 luni la 3 ani sau cu amenda.
Art. 97
Taierea sau scoaterea din radacini, fara drept, de arbori, puieti sau
lastari din fondul forestier national sau de pe terenurile cu vegetatie
forestiera prevazute la art. 6, daca valoarea pagubei este de peste 5 ori mai
mare decat pretul mediu al unui metru cub de masa lemnoasa pe picior sau daca
valoarea pagubei este sub aceasta limita, dar fapta a fost savarsita de cel
putin doua ori in interval de 2 ani, se pedepseste cu inchisoare de la 6 luni
la 4 ani sau cu amenda.
Daca fapta a avut ca urmare o paguba in valoare de peste 20 de ori mai mare
decat pretul mediu al unui metru cub de masa lemnoasa pe picior pedeapsa este
inchisoare de la 1 la 5 ani.
Cand fapta a avut ca urmare o paguba in valoare de peste 50 de ori mai mare
decat pretul mediu al unui metru cub de masa lemnoasa pe picior, pedeapsa este
inchisoarea de la 2 la 7 ani.
Maximul pedepselor prevazute la alin. 1-3 se majoreaza cu 3 ani, in cazul
in care faptele au fost savarsite in urmatoarele imprejurari:
a) de doua sau mai multe persoane impreuna;
b) de o persoana avand asupra sa o arma sau substante chimice periculoase;
c) in timpul noptii;
d) in arii forestiere protejate.
Tentativa se pedepseste.
Art. 98
Furtul de arbori doborati sau rupti de fenomene naturale, ori de arbori, puieti
sau lastari care au fost taiati ori scosi din radacini, cu sau fara drept, din
fondul forestier national sau de pe terenurile cu vegetatie forestiera
prevazute la art. 6, daca valoarea pagubei este de peste 5 ori mai mare decat
pretul mediu al unui metru cub de masa lemnoasa pe picior, ori daca valoarea
pagubei este sub aceasta limita, dar fapta a fost savarsita de cel putin doua
ori in interval de 2 ani, se pedepseste cu inchisoare de la 1 la 5 ani sau cu
amenda.
Daca fapta a avut ca urmare o paguba in valoare de peste 20 de ori mai mare
decat pretul mediu al unui metru cub de masa lemnoasa pe picior, pedeapsa este
inchisoarea de la 2 la 7 ani.
Cand fapta a avut ca urmare o paguba in valoare de peste 50 de ori mai mare
decat pretul mediu al unui metru cub de masa lemnoasa pe picior, pedeapsa este
inchisoarea de la 3 la 10 ani.
In cazul in care furtul a fost savarsit in imprejurarile mentionate la art.
97 alin. 4, maximul pedepselor prevazute in alineatele precedente se majoreaza
cu 3 ani.
Mijloacele de transport si uneltele folosite care au servit la savarsirea
infractiunii sunt supuse confiscarii speciale in conditiile prevazute la art.
118 din Codul penal.
Tentativa se pedepseste.
Art. 99
Falsificarea ciocanului silvic de marcat se pedepseste cu inchisoare de la
3 luni la 2 ani sau cu amenda.
Art. 100
Folosirea fara drept sau contrar dispozitiilor legale specifice a
ciocanului silvic de marcat se pedepseste cu inchisoare de la 6 luni la 3 ani.
Daca, pentru marcare, s-a folosit un ciocan silvic de marcat fals ori alte
obiecte sau mijloace potrivite, pedeapsa este inchisoarea de la 1 la 5 ani.
Art. 101
Distrugerea, degradarea sau aducerea in stare de neintrebuintare, prin
incendiere, a unor paduri de pe suprafete intinse de terenuri constituie
infractiune de distrugere calificata care a avut ca urmare un dezastru si se
pedepseste potrivit dispozitiilor prevazute in Codul penal.
Art. 102
Distrugerea sau vatamarea arborilor, puietilor ori lastarilor prin pasunare
in paduri sau zone in care pasunatul este interzis, daca valoarea pagubei este
de peste 5 ori mai mare decat pretul mediu al unui metru cub de masa lemnoasa
pe picior, se pedepseste cu inchisoare de la 3 luni la 3 ani sau cu amenda.
Art. 103
Distrugerea sau vatamarea, in orice mod, a jnepenisurilor se pedepseste cu
inchisoare de la 3 luni la 3 ani sau cu amenda.
Art. 104
Cand infractiunile prevazute la art. 97 si 98 sunt savarsite de personalul
silvic cu atributii de constatare a infractiunilor si a contraventiilor,
maximul pedepselor prevazute se majoreaza cu 2 ani.
Art. 105
Pe langa organele de urmarire penala, sunt competenti sa constate
infractiunile prevazute la art. 96 - 103 padurarii, brigadierii, sefii
districtelor silvice, inginerii si tehnicienii silvici, de la ocoalele silvice,
unitatile silvice, Regia Nationala a Padurilor si autoritatea publica centrala
care raspunde de silvicultura, precum si alti angajati imputerniciti de Regia
Nationala a Padurilor si de autoritatea publica centrala care raspunde de
silvicultura.
Art. 106
Organele prevazute la art. 105 au obligatiile organelor de constatare a
infractiunilor, prevazute de Codul de procedura penala.
Organele de constatare, insotite de un politist sunt autorizate sa
identifice si sa inventarieze, la locurile unde se afla materialele lemnoase
provenite din infractiuni, cu respectarea dispozitiilor Codului de procedura
penala privind perchezitia.
Procesul-verbal de constatare a infractiunii se trimite, in termen de cel
mult 5 zile de la data constatarii, ocolului silvic de pe raza teritoriala a
locului unde a fost savarsita fapta, pentru calcularea pagubei.
Seful ocolului silvic trimite procesul-verbal de constatare a infractiunii,
impreuna cu calculul valorii pagubei, procurorului competent, in termen de cel
mult 5 zile de la primirea acestuia de la organul constatator.
Art. 107
Evaluarea pagubelor cauzate fondului forestier prin infractiuni si
contraventii se face potrivit criteriilor si cuantumurilor stabilite de
autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura si aprobate prin
lege.
De asemenea, se stabilesc prin lege si criteriile de evaluare a pagubelor
care se produc din cauza personalului unitatilor silvice, care nu constituie
infractiuni sau contraventii, in ceea ce priveste arborii pe picior, puietii
sau lastarii si pentru care raspunderea materiala este reglementata potrivit
legislatiei muncii.
Valoarea pagubelor se recupereaza prin organele Ministerului Finantelor si
se varsa in fondul de conservare si regenerare a padurilor.
Art. 108
Stabilirea si sanctionarea contraventiilor silvice se reglementeaza prin
lege speciala.
Art. 109
Prevederile prezentului titlu se completeaza cu dispozitiile Codului penal
si ale Codului de procedura penala.
TITLU VII
Dispozitii finale
Art. 110
Autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura coordoneaza,
organizeaza si indruma activitatea de cercetare stiintifica si inginerie
tehnologica in domeniu, sprijina dezvoltarea acestora si urmareste folosirea
eficienta a rezultatelor obtinute, in vederea fundamentarii tehnico-stiintifice
a masurilor de gospodarire a padurilor.
De asemenea, autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura
sprijina initiativa si actiunile institutiilor publice si organizatiilor
neguvernamentale vizand apararea si dezvoltarea fondului forestier national,
precum si gospodarirea rationala, durabila a ecosistemelor forestiere.
Art. 111
Conservarea biodiversitatii si a peisajului forestier se asigura, in
principal, prin constituirea de parcuri nationale si alte arii protejate in
fondul forestier si in vegetatia forestiera din afara acestuia, dupa caz.
Constituirea acestora se face la propunerea institutelor de specialitate si
a altor foruri stiintifice, pe baza cercetarilor intreprinse in acest scop, si
se aproba prin lege.
Art. 112
Constituirea, administrarea si gospodarirea parcurilor nationale si a
celorlalte arii protejate din fondul forestier se fac de catre Regia Nationala
a Padurilor.
Art. 113
Personalul din silvicultura, de toate gradele, este obligat sa poarte, in
exercitiul atributiilor de serviciu, uniforma si insemnele distinctive
stabilite de autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura, care
se atribuie gratuit, fara a fi impozitate.
Gradele profesionale si modul de promovare se stabilesc prin statutul
personalului silvic, aprobat prin lege.
Personalul tehnic silvic este dotat cu armament de serviciu, in
conformitate cu reglementarile legale in vigoare.
Art. 114
In exercitarea atributiilor de serviciu privind paza fondului forestier,
constatarea contraventiilor si a infractiunilor silvice, personalul silvic este
asimilat personalului care indeplineste functii ce implica exercitiul
autoritatii publice.
Art. 115
Unitatile de politie si de jandarmerie sunt obligate sa sprijine unitatile
silvice in organizarea si desfasurarea actiunilor de prevenire si de combatere
a fenomenului infractional si contraventional din silvicultura.
Art. 116
Terenurile din fondul forestier proprietate publica de stat sunt scutite de
taxe si impozite.
Pentru cladirile amplasate in fondul forestier se achita taxele si
impozitele prevazute de lege.
Art. 117
Autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura emite
regulamente si instructiuni privind gospodarirea durabila a padurilor, care se
publica in Monitorul Oficial al Romaniei, precum si norme tehnice specifice.
Art. 118
Autoritatea publica centrala care raspunde de silvicultura prezinta anual
Guvernului un raport asupra starii padurilor.
Art. 119
Prezentul Cod silvic intra in vigoare la 60 de zile de la publicarea lui in
Monitorul Oficial al Romaniei.
Art. 120
Pe data intrarii in vigoare a Codului silvic, se abroga: Legea nr. 3/1962 -
Codul silvic; art. 18 din Legea nr. 8/1971 pentru organizarea, administrarea si
folosirea pajistilor, loturilor zootehnice si semincere, precum si a
statiunilor comunale de monta; cap. I-III si prevederile din cap. V -
Raspunderi si sanctiuni - referitoare la regimul vegetatiei forestiere din
afara fondului forestier, din Decretul nr. 257/1982 privind regimul vegetatiei
forestiere de pe terenurile situate in afara fondului forestier si functionarea
instalatiilor de prelucrat lemn rotund in cherestea; Legea nr. 2/1987 privind
conservarea, protejarea si dezvoltarea padurilor, exploatarea lor rationala,
economica si mentinerea echilibrului ecologic, cu modificarile ulterioare,
exceptand art. 9, art. 35-39 si anexa nr. 2, precum si orice alte dispozitii
contrare.
Aceasta lege a fost adoptata in sedinta comuna a Camerei Deputatilor si
Senatului din 4 aprilie 1996, cu respectarea prevederilor art. 74 alin. (1) si
ale art. 76 alin. (2) din Constitutia Romaniei.
PRESEDINTELE CAMEREI DEPUTATILOR
ADRIAN NASTASE
p. PRESEDINTELE SENATUI
CONSTANTIN DAN VASILIU