LEGE
Nr. 350 din 6 iulie 2001
privind amenajarea teritoriului si urbanismul
ACT EMIS DE: PARLAMENT
ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 373 din 10 iulie 2001
![SmartCity3](https://citymanager.online/wp-content/uploads/2018/09/b2-700x300.jpg)
Parlamentul Romaniei adopta prezenta lege.
CAP. 1
Dispozitii generale
Art. 1
Teritoriul Romaniei constituie spatiul necesar procesului de dezvoltare
durabila si este parte a avutiei nationale de care beneficiaza toti cetatenii
tarii.
Art. 2
(1) Gestionarea spatiala a teritoriului tarii constituie o activitate
obligatorie, continua si de perspectiva, desfasurata in interesul
colectivitatilor care il folosesc, in concordanta cu valorile si aspiratiile
societatii si cu cerintele integrarii in spatiul european.
(2) Gestionarea spatiala a teritoriului asigura indivizilor si
colectivitatilor dreptul de folosire echitabila si responsabilitatea pentru o
utilizare eficienta a teritoriului.
(3) Gestionarea se realizeaza prin intermediul amenajarii teritoriului si
al urbanismului, care constituie ansambluri de activitati complexe de interes
general ce contribuie la dezvoltarea spatiala echilibrata, la protectia
patrimoniului natural si construit, precum si la imbunatatirea conditiilor de
viata in localitatile urbane si rurale.
Art. 3
Activitatea de amenajare a teritoriului trebuie sa fie: globala, urmarind
coordonarea diferitelor politici sectoriale intr-un ansamblu integrat;
functionala, trebuind sa tina seama de cadrul natural si construit bazat pe
valori de cultura si interese comune; prospectiva, trebuind sa analizeze
tendintele de dezvoltare pe termen lung a fenomenelor si interventiilor
economice, ecologice, sociale si culturale si sa tina seama de acestea in
aplicare; democratica, asigurand participarea populatiei si a reprezentantilor
ei politici la adoptarea deciziilor.
Art. 4
Urbanismul trebuie sa reprezinte o activitate:
a) operationala, prin detalierea si delimitarea in teren a prevederilor
planurilor de amenajare a teritoriului;
b) integratoare, prin sintetizarea politicilor sectoriale privind
gestionarea teritoriului localitatilor;
c) normativa, prin precizarea modalitatilor de utilizare a terenurilor,
definirea destinatiilor si gabaritelor de cladiri, inclusiv infrastructura,
amenajari si plantatii.
Art. 5
Activitatea de amenajare a teritoriului si de urbanism trebuie sa se
desfasoare cu respectarea autonomiei locale, pe baza principiului
parteneriatului, transparentei, descentralizarii serviciilor publice,
participarii populatiei in procesul de luare a deciziilor, precum si al
dezvoltarii durabile, conform carora deciziile generatiei prezente trebuie sa
asigure dezvoltarea, fara a compromite dreptul generatiilor viitoare la
existenta si dezvoltare proprie.
Art. 6
Autoritatile administratiei publice centrale si locale raspund, potrivit
prezentei legi, de activitatea de amenajare a teritoriului si de urbanism.
CAP. 2
Domeniul de activitate
SECTIUNEA 1
Amenajarea teritoriului
Art. 7
Scopul de baza al amenajarii teritoriului il constituie armonizarea la
nivelul intregului teritoriu a politicilor economice, sociale, ecologice si
culturale, stabilite la nivel national si local pentru asigurarea echilibrului
in dezvoltarea diferitelor zone ale tarii, urmarindu-se cresterea coeziunii si
eficientei relatiilor economice si sociale dintre acestea.
Art. 8
Activitatea de amenajare a teritoriului se exercita pe intregul teritoriu
al Romaniei, pe baza principiului ierarhizarii, coeziunii si integrarii spatiale,
la nivel national, regional si judetean.
Art. 9
Obiectivele principale ale amenajarii teritoriului sunt urmatoarele:
a) dezvoltarea economica si sociala echilibrata a regiunilor si zonelor, cu
respectarea specificului acestora;
b) imbunatatirea calitatii vietii oamenilor si colectivitatilor umane;
c) gestionarea responsabila a resurselor naturale si protectia mediului;
d) utilizarea rationala a teritoriului.
SECTIUNEA a 2-a
Urbanismul
Art. 10
Urbanismul are ca principal scop stimularea evolutiei complexe a
localitatilor, prin realizarea strategiilor de dezvoltare pe termen scurt,
mediu si lung.
Art. 11
Activitatea de urbanism cuprinde toate localitatile tarii, organizate in
retea, pe baza ierarhizarii si distributiei echilibrate a acestora in
teritoriu. Aplicarea obiectivelor are in vedere intregul teritoriu
administrativ al oraselor si comunelor sau zone din acestea.
Art. 12
Urbanismul urmareste stabilirea directiilor dezvoltarii spatiale a localitatilor
urbane si rurale, in acord cu potentialul acestora si cu aspiratiile
locuitorilor.
Art. 13
Principalele obiective ale activitatii de urbanism sunt urmatoarele:
a) imbunatatirea conditiilor de viata prin eliminarea disfunctionalitatilor,
asigurarea accesului la infrastructuri, servicii publice si locuinte
convenabile pentru toti locuitorii;
b) crearea conditiilor pentru satisfacerea cerintelor speciale ale
copiilor, varstnicilor si ale persoanelor cu handicap;
c) utilizarea eficienta a terenurilor, in acord cu functiunile urbanistice
adecvate; extinderea controlata a zonelor construite;
d) protejarea si punerea in valoare a patrimoniului cultural construit si
natural;
e) asigurarea calitatii cadrului construit, amenajat si plantat din toate
localitatile urbane si rurale;
f) protejarea localitatilor impotriva dezastrelor naturale.
SECTIUNEA a 3-a
Activitati de amenajare a teritoriului si de urbanism
Art. 14
Activitatile principale de amenajare a teritoriului si de urbanism constau
in transpunerea la nivelul intregului teritoriu national a strategiilor,
politicilor si programelor de dezvoltare durabila in profil spatial, precum si
urmarirea aplicarii acestora in conformitate cu documentatiile de specialitate
legal aprobate.
Art. 15
Activitatile conexe de amenajare a teritoriului si de urbanism au ca
obiect:
a) cercetarea in domeniul amenajarii teritoriului si al urbanismului si
elaborarea studiilor de fundamentare a strategiilor, politicilor si
documentatiilor de amenajare a teritoriului si de urbanism;
b) constituirea, intretinerea, extinderea si dezvoltarea bazei de date si
documente;
c) elaborarea strategiilor si politicilor in domeniu;
d) avizarea si aprobarea documentatiilor de amenajare a teritoriului si de
urbanism;
e) elaborarea de acte cu caracter normativ sau de normative in domeniu;
f) monitorizarea si controlul privind transpunerea in fapt a strategiilor,
politicilor, programelor si operatiunilor de amenajare a teritoriului si de
urbanism.
Art. 16
In vederea asigurarii personalului de specialitate necesar pentru buna
desfasurare a activitatilor de amenajare a teritoriului si de urbanism
Ministerul Lucrarilor Publice, Transporturilor si Locuintei coopereaza cu alte
organe de specialitate ale administratiei publice centrale, cu institutiile de
invatamant superior si cu organizatiile profesionale in domeniu, pentru
organizarea si desfasurarea unor programe de formare profesionala, specializare
si perfectionare continua.
CAP. 3
Atributii ale administratiei publice
SECTIUNEA 1
Atributiile administratiei publice centrale
Art. 17
Activitatea de amenajare a teritoriului si de urbanism la nivel national
este coordonata de Guvern, care stabileste, in raport cu continutul Programului
de guvernare, programe prioritare, linii directoare si politici sectoriale.
Art. 18
Ministerul Lucrarilor Publice, Transporturilor si Locuintei este organul
specializat al Guvernului in domeniul amenajarii teritoriului si al
urbanismului, avand in aceasta calitate urmatoarele atributii:
a) elaborarea Planului de amenajare a teritoriului national;
b) elaborarea Planului de amenajare a teritoriului regional, care
fundamenteaza planurile de dezvoltare regionala;
c) elaborarea Regulamentului general de urbanism;
d) avizarea proiectelor de acte normative referitoare la activitatea de
amenajare a teritoriului si de urbanism;
e) colaborarea cu ministerele, precum si cu celelalte organe ale administratiei
publice centrale, pentru fundamentarea, din punct de vedere al amenajarii
teritoriului si al urbanismului, a programelor strategice sectoriale;
f) colaborarea cu consiliile pentru dezvoltare regionala, consiliile
judetene si consiliile locale, precum si urmarirea modului in care se aplica
programele guvernamentale si liniile directoare in domeniul amenajarii
teritoriului si al urbanismului la nivel regional, judetean si local;
g) avizarea documentatiilor de amenajare a teritoriului si de urbanism,
potrivit competentelor stabilite prin prezenta lege.
Art. 19
(1) In indeplinirea atributiilor sale Ministerul Lucrarilor Publice,
Transporturilor si Locuintei utilizeaza informatii de sinteza la nivel national
din toate domeniile de activitate economica si sociala.
(2) Ministerele si celelalte organe ale administratiei publice centrale
sunt obligate sa furnizeze Ministerului Lucrarilor Publice, Transporturilor si
Locuintei, la cerere, informatiile necesare pentru desfasurarea activitatii de
amenajare a teritoriului si de urbanism.
Art. 20
Ministerul Lucrarilor Publice, Transporturilor si Locuintei poate solicita
autoritatilor administratiei publice locale sa elaboreze sau sa modifice o
documentatie de urbanism sau de amenajare a teritoriului, in vederea
aprofundarii, detalierii sau aplicarii unor prevederi cuprinse in programele
strategice sectoriale ale Guvernului, precum si pentru respectarea intereselor
generale ale statului.
SECTIUNEA a 2-a
Atributiile administratiei publice judetene
Art. 21
Consiliul judetean coordoneaza activitatea de amenajare a teritoriului si
de urbanism la nivel judetean, conform legii.
Art. 22
(1) Consiliul judetean stabileste orientarile generale privind amenajarea
teritoriului si organizarea si dezvoltarea urbanistica a localitatilor, pe baza
planurilor de amenajare a teritoriului si de urbanism. In acest scop
coordoneaza activitatea consiliilor locale si le acorda asistenta tehnica de
specialitate.
(2) Consiliul judetean asigura preluarea prevederilor cuprinse in planurile
de amenajare a teritoriului national, regional si zonal in cadrul
documentatiilor de amenajare a teritoriului si de urbanism pentru teritoriile
administrative ale localitatilor din judet, asigura elaborarea Planului de
amenajare a teritoriului judetean, a planurilor zonale de amenajare a
teritoriului care sunt de interes judetean si le aproba conform prevederilor
legii.
(3) In activitatea de amenajare a teritoriului si de urbanism consiliile
judetene sunt sprijinite de Ministerul Lucrarilor Publice, Transporturilor si
Locuintei, precum si de alte ministere si organe ale administratiei publice
centrale.
Art. 23
Consiliul judetean poate solicita consiliilor locale sa elaboreze sau sa
actualizeze o documentatie de amenajare a teritoriului sau de urbanism, in
vederea asigurarii aplicarii unor prevederi cuprinse in programele de
dezvoltare a judetului; solicitarea se transmite consiliului local, insotita de
expunerea motivelor care au stat la baza hotararii consiliului judetean si de
termenul fixat pentru elaborarea sau modificarea documentatiei.
Art. 24
(1) In indeplinirea atributiilor sale in domeniul amenajarii teritoriului
si al urbanismului consiliul judetean utilizeaza informatii de sinteza la
nivelul judetului din toate domeniile de activitate economico-sociala.
(2) Ministerele si celelalte organe ale administratiei publice centrale
sunt obligate sa furnizeze cu titlu gratuit autoritatilor publice judetene si
locale informatii din domeniile lor de activitate pentru teritoriul judetului
respectiv, iar consiliile locale sunt obligate sa furnizeze informatii
referitoare la dezvoltarea economico-sociala si urbanistica a localitatilor.
SECTIUNEA a 3-a
Atributiile administratiei publice locale
Art. 25
(1) Consiliul local coordoneaza si raspunde de intreaga activitate de
urbanism desfasurata pe teritoriul unitatii administrativ-teritoriale si
asigura respectarea prevederilor cuprinse in documentatiile de amenajare a
teritoriului si de urbanism aprobate, pentru realizarea programului de
dezvoltare urbanistica a localitatilor componente ale comunei sau orasului.
(2) Consiliul local coopereaza cu consiliul judetean si este sprijinit de
acesta in activitatea de amenajare a teritoriului si de urbanism.
Art. 26
Consiliul local coopereaza in procesul de intocmire a programului de
dezvoltare urbanistica a localitatilor si cu institutii, agenti economici,
organisme si organizatii neguvernamentale de interes national, judetean sau
local.
Art. 27
(1) In indeplinirea atributiilor sale in domeniul amenajarii teritoriului
si al urbanismului consiliul local utilizeaza informatii din toate domeniile de
activitate economico-sociala.
(2) Serviciile publice descentralizate ale ministerelor si ale celorlalte
organe centrale, agentii economici, organismele si organizatiile
neguvernamentale care isi desfasoara activitatea la nivel local au obligatia sa
furnizeze cu titlu gratuit informatiile necesare in vederea desfasurarii activitatii
de amenajare a teritoriului si de urbanism la nivel local.
SECTIUNEA a 4-a
Certificatul de urbanism
Art. 28
Aplicarea documentatiilor de amenajare a teritoriului si de urbanism
aprobate se asigura prin eliberarea certificatului de urbanism.
Art. 29
(1) Certificatul de urbanism este actul de informare cu caracter
obligatoriu prin care autoritatea administratiei publice judetene sau locale
face cunoscute regimul juridic, economic si tehnic al imobilelor si conditiile
necesare in vederea realizarii unor investitii, tranzactii imobiliare ori a
altor operatiuni imobiliare, potrivit legii.
(2) Eliberarea certificatului de urbanism este obligatorie pentru
adjudecarea prin licitatie a lucrarilor de proiectare si de executie a lucrarilor
publice si pentru legalizarea actelor de instrainare, partajare sau comasare a
bunurilor imobile. In cazul vanzarii sau cumpararii de imobile certificatul de
urbanism cuprinde informatii privind consecintele urbanistice ale operatiunii
juridice, solicitarea certificatului de urbanism fiind in acest caz
facultativa.
(3) Certificatul de urbanism se elibereaza la cererea oricarui solicitant,
persoana fizica sau juridica, care poate fi interesat in cunoasterea datelor si
a reglementarilor carora ii este supus respectivul bun imobil.
(4) Certificatul de urbanism nu confera dreptul de executare a lucrarilor
de construire, amenajare sau plantare.
(5) In certificatul de urbanism se va mentiona in mod obligatoriu scopul
eliberarii acestuia.
(6) Certificatul de urbanism pentru destinatii speciale se elibereaza in
temeiul si cu respectarea documentatiilor aferente obiectivelor cu caracter
militar, elaborate si aprobate de Ministerul Apararii Nationale, Ministerul de
Interne, Serviciul Roman de Informatii, Serviciul de Informatii Externe,
Serviciul de Telecomunicatii Speciale si Serviciul de Protectie si Paza, dupa
caz, pe baza avizului Ministerului Lucrarilor Publice, Transporturilor si
Locuintei.
Art. 30
Pentru aceeasi parcela se pot elibera mai multe certificate de urbanism,
dar continutul acestora, bazat pe documentatiile de amenajare a teritoriului si
de urbanism, si celelalte reglementari in domeniu trebuie sa fie aceleasi
pentru toti solicitantii. In acest scop nu este necesara solicitarea actului de
proprietate asupra imobilului, in vederea emiterii certificatului de urbanism.
Art. 31
Certificatul de urbanism cuprinde urmatoarele elemente privind:
a) regimul juridic al imobilului - dreptul de proprietate asupra imobilului
si servitutile de utilitate publica care greveaza asupra acestuia; situarea
terenului in intravilan sau in afara acestuia; prevederi ale documentatiilor de
urbanism care instituie un regim special asupra imobilului - zone protejate,
zone in care actioneaza dreptul de preemtiune asupra imobilului, interdictii
definitive sau temporare de constructie sau daca acesta este inscris in Lista
cuprinzand monumentele istorice din Romania, precum si altele prevazute de
lege;
b) regimul economic al imobilului - folosinta actuala, destinatii admise
sau neadmise, stabilite in baza prevederilor urbanistice aplicabile in zona,
reglementari fiscale specifice localitatii sau zonei;
c) regimul tehnic al imobilului - procentul de ocupare a terenului,
coeficientul de utilizare a terenului, dimensiunile minime si maxime ale
parcelelor, echiparea cu utilitati, edificabil admis pe parcela, circulatii si
accese pietonale si auto, parcaje necesare, alinierea terenului si a
constructiilor fata de strazile adiacente terenului, inaltimea minima si maxima
admisa.
Art. 32
In cazul in care prin documentatia inaintata se solicita o derogare de la
prevederile documentatiilor de urbanism aprobate pentru zona respectiva, prin
certificatul de urbanism se poate solicita elaborarea unei alte documentatii de
urbanism prin care sa se justifice si sa se demonstreze posibilitatea
interventiei urbanistice solicitate. Dupa aprobarea noii documentatii de
urbanism - Plan urbanistic zonal sau Plan urbanistic de detaliu - se poate
intocmi documentatia tehnica in vederea obtinerii autorizatiei de construire.
Art. 33
(1) Certificatul de urbanism se emite de aceleasi autoritati ale
administratiei publice locale care, potrivit competentelor stabilite de
legislatia in vigoare, emit autorizatiile de construire.
(2) Certificatul de urbanism se elibereaza solicitantului in cel mult 30 de
zile de la data inregistrarii cererii acestuia.
(3) Durata de valabilitate a certificatului de urbanism se stabileste de
catre emitent conform legii, in raport cu importanta zonei si a investitiei.
Art. 34
Emiterea de certificate de urbanism incomplete, cu date eronate sau cu
nerespectarea prevederilor cuprinse in documentatiile de urbanism aprobate
atrage raspunderea disciplinara, administrativa, contraventionala, civila sau
penala, dupa caz, potrivit legii.
SECTIUNEA a 5-a
Structura institutionala
Art. 35
Activitatea de amenajare a teritoriului si de urbanism la nivel national
este coordonata de Ministerul Lucrarilor Publice, Transporturilor si Locuintei,
care exercita si controlul statului privind aplicarea prevederilor cuprinse in
documentatiile de amenajare a teritoriului si de urbanism.
Art. 36
(1) In cadrul aparatului propriu al consiliului judetean, municipal sau orasenesc
si in cel al Consiliului General al Municipiului Bucuresti se organizeaza si
functioneaza, potrivit legii, structuri specializate in domeniul amenajarii
teritoriului si al urbanismului, conduse de arhitectul-sef al judetului, al
municipiului sau al orasului, respectiv de arhitectul-sef al municipiului
Bucuresti.
(2) Functia de arhitect-sef va fi ocupata, in conditiile legii, de un
functionar public avand de regula formatia de arhitect sau urbanist licentiat
al invatamantului superior de lunga durata.
(3) In comune atributiile arhitectului-sef vor fi indeplinite de catre un
functionar public din aparatul propriu al consiliului local respectiv, cu
atributii in domeniu si pregatit in acest sens.
Art. 37
(1) In scopul imbunatatirii calitatii deciziei referitoare la dezvoltarea
durabila locala si judeteana, pe langa fiecare consiliu judetean, primarie
municipala si oraseneasca, respectiv Primaria Municipiului Bucuresti, se poate
infiinta Comisia tehnica de amenajare a teritoriului si de urbanism, organism
consultativ cu atributii de avizare, expertiza tehnica si consultanta.
(2) Comisia tehnica de amenajare a teritoriului si de urbanism este formata
din specialisti din domeniul amenajarii teritoriului si al urbanismului si din
reprezentanti ai institutiilor tehnice, economice, sociale si de protectie a
mediului cu care administratia publica locala colaboreaza pentru desfasurarea
activitatilor de amenajare a teritoriului si de urbanism.
(3) Componenta nominala si modul de functionare ale Comisiei tehnice de
amenajare a teritoriului si de urbanism sunt aprobate de consiliul judetean,
consiliul local municipal, orasenesc, respectiv de Consiliul General al
Municipiului Bucuresti, dupa caz, la propunerea presedintelui consiliului
judetean, primarului, respectiv a primarului general al municipiului Bucuresti,
pe baza recomandarilor asociatiilor profesionale din domeniul amenajarii
teritoriului, urbanismului, constructiilor, ale institutiilor de invatamant
superior si ale arhitectului-sef.
(4) Comisia tehnica de amenajare a teritoriului si de urbanism avizeaza din
punct de vedere tehnic documentatiile de amenajare a teritoriului si de
urbanism, precum si studiile de fundamentare sau cercetarile prealabile.
(5) Avizele date de Comisia tehnica de amenajare a teritoriului si de
urbanism se supun deliberarii si aprobarii consiliului judetean, consiliului
local, respectiv Consiliului General al Municipiului Bucuresti, dupa caz.
(6) La sedintele de avizare ale Comisiei tehnice de amenajare a
teritoriului si de urbanism nu pot participa la luarea deciziei membrii care au
calitatea de autor al documentatiilor - proiectelor, supuse avizarii.
Art. 38
(1) Documentatiile de urbanism si amenajare a teritoriului se semneaza de
profesionisti calificati in domeniu prin licenta sau studii postuniversitare de
specialitate acreditate conform legii, precum si de alti profesionisti cu drept
de semnatura.
(2) Dreptul de semnatura pentru documentatiile de amenajare a teritoriului
si de urbanism se stabileste pe baza de regulament elaborat de Ministerul
Lucrarilor Publice, Transporturilor si Locuintei, in colaborare cu Asociatia
Profesionala a Urbanistilor din Romania, precum si cu alte organizatii
profesionale in domeniul amenajarii teritoriului si al urbanismului.
(3) Regulamentul privind dobandirea dreptului de semnatura, precum si
Regulamentul referitor la organizarea si functionarea Registrului urbanistilor
se aproba prin hotarare a Guvernului.
(4) Specialistii calificati in domeniul amenajarii teritoriului si al
urbanismului, care dobandesc dreptul de semnatura, se inscriu in Registrul
urbanistilor.
CAP. 4
Documentatii de amenajare a teritoriului si de urbanism
SECTIUNEA 1
Definitii si scop
Art. 39
(1) In sensul prezentei legi, prin documentatii de amenajare a teritoriului
si de urbanism se intelege planurile de amenajare a teritoriului, planurile de
urbanism, Regulamentul general de urbanism si regulamentele locale de urbanism,
avizate si aprobate conform prezentei legi.
(2) Documentatiile de amenajare a teritoriului cuprind propuneri cu
caracter director, iar documentatiile de urbanism cuprind reglementari
operationale.
(3) Propunerile cu caracter director stabilesc strategiile si directiile
principale de evolutie a unui teritoriu la diverse niveluri de complexitate.
Ele sunt detaliate prin reglementari specifice in limitele teritoriilor
administrative ale oraselor si comunelor.
(4) Prevederile cu caracter director cuprinse in documentatiile de amenajare
a teritoriului aprobate sunt obligatorii pentru toate autoritatile
administratiei publice, iar cele cu caracter de reglementare, pentru toate
persoanele fizice si juridice.
SECTIUNEA a 2-a
Documentatii de amenajare a teritoriului
Art. 40
Documentatiile de amenajare a teritoriului sunt urmatoarele:
a) Planul de amenajare a teritoriului national;
b) Planul de amenajare a teritoriului zonal;
c) Planul de amenajare a teritoriului judetean.
Art. 41
(1) Planul de amenajare a teritoriului national are caracter director si
reprezinta sinteza programelor strategice sectoriale pe termen mediu si lung
pentru intregul teritoriu al tarii.
(2) Planul de amenajare a teritoriului national este compus din sectiuni
specializate.
(3) Prevederile Planului de amenajare a teritoriului national si ale
sectiunilor sale devin obligatorii pentru celelalte planuri de amenajare a
teritoriului care le detaliaza.
(4) Sectiunile Planului de amenajare a teritoriului national sunt: Cai de
comunicatie, Ape, Zone protejate, Reteaua de localitati, Zone de risc natural,
Turismul, Dezvoltarea rurala. Prin lege se pot aproba si alte sectiuni.
Art. 42
(1) Planul de amenajare a teritoriului judetean are caracter director si
reprezinta expresia spatiala a programului de dezvoltare socioeconomica a
judetului. Planul de amenajare a teritoriului judetean se coreleaza cu Planul
de amenajare a teritoriului national, cu Planul de amenajare a teritoriului
zonal, cu programele guvernamentale sectoriale, precum si cu alte programe de
dezvoltare.
(2) Prevederile Planului de amenajare a teritoriului judetean devin
obligatorii pentru celelalte planuri de amenajare a teritoriului si de urbanism
care le detaliaza.
(3) Fiecare judet trebuie sa detina Planul de amenajare a teritoriului
judetean si sa il reactualizeze periodic, la 5 - 10 ani, in functie de
politicile si de programele de dezvoltare ale judetului.
Art. 43
Planul de amenajare a teritoriului zonal are rol director si se realizeaza
in vederea solutionarii unor probleme specifice ale unor teritorii. Aceste
teritorii pot fi:
a) intercomunale sau interorasenesti, compuse din unitati
administrativ-teritoriale de baza, comune si orase;
b) interjudetene, ingloband parti din judete sau judete intregi;
c) regionale, compuse din mai multe judete.
SECTIUNEA a 3-a
Documentatii de urbanism
Art. 44
(1) Documentatiile de urbanism se refera la localitatile urbane si rurale
si reglementeaza utilizarea terenurilor si conditiile de ocupare a acestora cu
constructii.
(2) Documentatiile de urbanism transpun la nivelul localitatilor urbane si
rurale propunerile cuprinse in planurile de amenajare a teritoriului national,
zonal si judetean.
(3) Documentatiile de urbanism au caracter de reglementare specifica si
stabilesc reguli ce se aplica direct asupra localitatilor si partilor din
acestea pana la nivelul parcelelor cadastrale, constituind elemente de
fundamentare obligatorii pentru eliberarea certificatelor de urbanism.
Art. 45
Documentatiile de urbanism sunt urmatoarele:
a) Planul urbanistic general si regulamentul local aferent acestuia;
b) Planul urbanistic zonal si regulamentul local aferent acestuia;
c) Planul urbanistic de detaliu.
Art. 46
(1) Planul urbanistic general are caracter director si de reglementare
operationala. Fiecare localitate trebuie sa intocmeasca Planul urbanistic
general, sa il actualizeze la 5 - 10 ani si sa il aprobe, acesta constituind
baza legala pentru realizarea programelor si actiunilor de dezvoltare.
(2) Planul urbanistic general cuprinde reglementari pe termen scurt, la
nivelul intregii unitati administrativ-teritoriale de baza, cu privire la:
a) stabilirea si delimitarea teritoriului intravilan in relatie cu
teritoriul administrativ al localitatii;
b) stabilirea modului de utilizare a terenurilor din intravilan;
c) zonificarea functionala in corelatie cu organizarea retelei de
circulatie;
d) delimitarea zonelor afectate de servituti publice;
e) modernizarea si dezvoltarea infrastructurii tehnico-edilitare;
f) stabilirea zonelor protejate si de protectie a monumentelor istorice;
g) formele de proprietate si circulatia juridica a terenurilor;
h) precizarea conditiilor de amplasare si conformare a volumelor
construite, amenajate si plantate.
(3) Planul urbanistic general cuprinde prevederi pe termen mediu si lung cu
privire la:
a) evolutia in perspectiva a localitatii;
b) directiile de dezvoltare functionala in teritoriu;
c) traseele coridoarelor de circulatie si de echipare prevazute in
planurile de amenajare a teritoriului national, zonal si judetean.
Art. 47
(1) Planul urbanistic zonal are caracter de reglementare specifica
detaliata si asigura corelarea dezvoltarii urbanistice complexe cu prevederile
Planului urbanistic general a unei zone delimitate din teritoriul localitatii.
(2) Planul urbanistic zonal cuprinde reglementari asupra zonei referitoare
la:
a) organizarea retelei stradale;
b) organizarea arhitectural-urbanistica in functie de caracteristicile
structurii urbane;
c) modul de utilizare a terenurilor;
d) dezvoltarea infrastructurii edilitare;
e) statutul juridic si circulatia terenurilor;
f) protejarea monumentelor istorice si servituti in zonele de protectie ale
acestora.
(3) Elaborarea Planului urbanistic zonal este obligatorie in cazul:
a) zonelor centrale ale localitatilor;
b) zonelor protejate si de protectie a monumentelor, a complexelor de
odihna si agrement, a parcurilor industriale, a parcelarilor;
c) altor zone stabilite de autoritatile publice locale din localitati,
potrivit legii.
(4) Stabilirea zonelor pentru care se intocmesc planuri urbanistice zonale
obligatorii se face de regula in Planul urbanistic general.
Art. 48
(1) Planul urbanistic de detaliu are exclusiv caracter de reglementare
specifica, prin care se asigura conditiile de amplasare, dimensionare,
conformare si servire edilitara a unuia sau mai multor obiective pe una sau mai
multe parcele adiacente, pe unul sau mai multe amplasamente, in corelare cu
vecinatatile imediate.
(2) Planul urbanistic de detaliu cuprinde reglementari cu privire la:
a) asigurarea accesibilitatii si racordarea la retelele edilitare;
b) permisivitati si constrangeri urbanistice privind volumele construite si
amenajarile;
c) relatiile functionale si estetice cu vecinatatea;
d) compatibilitatea functiunilor si conformarea constructiilor,
amenajarilor si plantatiilor;
e) regimul juridic si circulatia terenurilor si constructiilor.
(3) Planul urbanistic de detaliu se elaboreaza numai pentru reglementarea
amanuntita a prevederilor stabilite prin Planul urbanistic general, Planul
urbanistic zonal sau pentru stabilirea conditiilor de construire.
Art. 49
(1) Regulamentul general de urbanism reprezinta sistemul de norme tehnice,
juridice si economice care sta la baza elaborarii planurilor de urbanism,
precum si a regulamentelor locale de urbanism.
(2) Regulamentul local de urbanism pentru intreaga unitate
administrativ-teritoriala, aferent Planului urbanistic general, sau pentru o
parte a acesteia, aferent Planului urbanistic zonal, cuprinde si detaliaza
prevederile Planului urbanistic general si ale Planului urbanistic zonal
referitoare la modul concret de utilizare a terenurilor, precum si de
amplasare, dimensionare si realizare a volumelor construite, amenajarilor si
plantatiilor.
(3) Dupa aprobare Planul urbanistic general, Planul urbanistic zonal si
Planul urbanistic de detaliu impreuna cu regulamentele locale de urbanism
aferente sunt opozabile in justitie.
SECTIUNEA a 4-a
Initierea si finantarea activitatilor
Art. 50
Initiativa elaborarii documentatiilor de amenajare a teritoriului si de urbanism
apartine colectivitatilor locale, prin autoritatile deliberative si executive,
Guvernului, precum si persoanelor fizice sau juridice interesate in amenajarea
teritoriului si in dezvoltarea localitatilor.
Art. 51
(1) Activitatile de amenajare a teritoriului si de urbanism, prevazute in
prezenta lege, se finanteaza din bugetele locale ale unitatilor
administrativ-teritoriale, precum si din bugetul de stat, prin Ministerul
Lucrarilor Publice, Transporturilor si Locuintei, precum si de persoane juridice
si fizice interesate in dezvoltarea unei localitati sau a unei zone din cadrul
acesteia.
(2) Autoritatile administratiei publice locale au obligatia sa prevada in
bugetele anuale fonduri pentru elaborarea sau actualizarea, dupa caz, a
planurilor de amenajare a teritoriului, a planurilor de urbanism si a studiilor
de fundamentare necesare in vederea elaborarii acestora.
Art. 52
Pentru desfasurarea unor activitati comune de amenajare a teritoriului si
de urbanism, pentru realizarea unor obiective de interes general, consiliile
judetene se pot asocia sau, dupa caz, pot colabora, in conditiile legii, cu
persoane juridice sau fizice din tara sau din strainatate in scopul atragerii
de fonduri suplimentare.
Art. 53
Autoritatile administratiei publice locale participa la finantarea
planurilor de amenajare a teritoriului, a planurilor urbanistice generale care
intra in competentele de aprobare, precum si la urmarirea realizarii acestora,
potrivit legii.
Art. 54
(1) Planurile urbanistice zonale si planurile urbanistice de detaliu
privind realizarea unor obiective de interes public, precum si pentru zone
protejate se finanteaza din bugetul de stat ori din bugetele locale.
(2) Alte planuri urbanistice zonale sau de detaliu, in afara de cele
precizate la alin. (1), se finanteaza de persoanele juridice sau fizice
interesate, cu sprijinul, dupa caz, al autoritatilor administratiei publice
locale.
Art. 55
Finantarea documentatiilor de amenajare a teritoriului si de urbanism cu
caracter deosebit, pentru zone si localitati care necesita cercetari si studii
complexe, se face si din fonduri destinate cercetarii, dezvoltarii regionale si
altele, in conditiile stabilite de ministere si de alti factori implicati.
SECTIUNEA a 5-a
Avizarea si aprobarea documentatiilor de amenajare a teritoriului si de
urbanism
Art. 56
(1) Avizarea si aprobarea documentatiilor de amenajare a teritoriului si de
urbanism se fac de catre autoritatile si organismele centrale si teritoriale
interesate, potrivit prevederilor anexei nr. 1 la prezenta lege.
(2) Precizarea continutului documentatiilor care se supun avizarii, precum
si a emitentilor de avize pentru fiecare categorie de documentatii se va
stabili prin ordin al ministrului lucrarilor publice, transporturilor si
locuintei.
(3) Avizarea documentatiilor de interes general - toate categoriile din
domeniul amenajarii teritoriului, precum si din domeniul urbanismului (cu
exceptia Planului urbanistic de detaliu) - se face fara perceperea unor taxe.
SECTIUNEA a 6-a
Participarea populatiei la activitatile de amenajare a teritoriului si de
urbanism
Art. 57
(1) Participarea populatiei la activitatea de amenajare a teritoriului si
de urbanism se realizeaza prin:
a) informarea populatiei;
b) consultarea populatiei;
c) alte forme de participare prevazute de lege.
(2) Cetatenii pot participa la activitatea de amenajare a teritoriului si
de urbanism, individual sau prin asociere, in conditiile legii.
Art. 58
Autoritatile administratiei publice centrale si locale asigura organizarea
si desfasurarea procesului de participare a populatiei in cadrul activitatilor
de amenajare a teritoriului si de urbanism.
Art. 59
Informarea populatiei este activitatea prin care se fac publice:
a) obiectivele dezvoltarii economico-sociale privind amenajarea
teritoriului si dezvoltarea urbanistica a localitatilor;
b) intentiile autoritatilor administratiei publice centrale si locale
privind elaborarea unor documentatii de amenajare a teritoriului si de
urbanism, precum si scopul pentru care acestea sunt elaborate;
c) continutul documentatiilor de amenajare a teritoriului si de urbanism
care urmeaza sa fie supuse aprobarii, conform legii.
Art. 60
Consultarea populatiei este procesul prin care aceasta isi exprima
optiunile si opiniile privind prevederile programelor de amenajare a
teritoriului si de dezvoltare urbanistica a localitatilor, precum si cele
cuprinse in documentatiile de amenajare a teritoriului si de urbanism, in
cadrul procesului de elaborare si aprobare a acestora, si se realizeaza prin
publicarea procedurii de desfasurare a consultarii si desfasurarea anchetei
publice.
Art. 61
Informarea si consultarea populatiei se desfasoara diferentiat, in functie
de amploarea si de importanta documentatiei de amenajare a teritoriului sau de
urbanism, potrivit procedurilor stabilite de Ministerul Lucrarilor Publice,
Transporturilor si Locuintei.
SECTIUNEA a 7-a
Urmarirea aplicarii documentatiilor de amenajare a teritoriului si de
urbanism aprobate
Art. 62
(1) Urmarirea aplicarii documentatiilor de amenajare a teritoriului si de
urbanism aprobate se face prin compartimentele de specialitate din aparatul
propriu al consiliilor judetene, municipale, orasenesti si comunale, dupa caz,
precum si de Inspectoratul de Stat in Constructii.
(2) Compartimentele de specialitate vor urmari corelarea realizarii
programelor de dezvoltare cu prevederile documentatiilor aprobate.
CAP. 5
Sanctiuni
Art. 63
Incalcarea prevederilor prezentei legi atrage raspunderea civila,
contraventionala, disciplinara, administrativa sau penala, dupa caz, potrivit
legii.
Art. 64
Faptele de incalcare a prezentei legi se constata de organele de control al
activitatii de amenajare a teritoriului si de urbanism ale consiliilor judetene
si locale, precum si de Inspectoratul de Stat in Constructii.
CAP. 6
Dispozitii finale
Art. 65
(1) In absenta Planului de amenajare a teritoriului judetean si a Planului
urbanistic general aprobate, pe teritoriile aferente nu se pot realiza
investitii in constructii, lucrari tehnico-edilitare, precum si orice alte
investitii urbane.
(2) Documentatiile de amenajare a teritoriului si de urbanism modificate
fara respectarea prevederilor legale privitoare la avizarea si aprobarea
acestora sunt nule.
Art. 66
Unitatile administrativ-teritoriale de baza, care la data intrarii in
vigoare a prezentei legi dispun de planuri urbanistice generale preliminare, au
obligatia ca in termen de 12 luni sa le finalizeze si sa le aprobe ca
documentatii de urbanism definitive.
Art. 67
Dispozitiile referitoare la categoriile de documentatii de amenajare a
teritoriului si de urbanism, competentele de avizare si de aprobare a acestora,
cuprinse in Legea nr. 50/1991 privind autorizarea executarii lucrarilor de
constructii si unele masuri pentru realizarea locuintelor, republicata, cu
modificarile ulterioare, precum si orice alte prevederi contrare prezentei legi
se abroga.
Art. 68
Anexa nr. 1 cuprinzand categoriile de documentatii in domeniul amenajarii
teritoriului si urbanismului, competentele de avizare si de aprobare a
acestora, precum si anexa nr. 2 cuprinzand termenii de specialitate utilizati in
cuprinsul legii fac parte integranta din prezenta lege.
Aceasta lege a fost adoptata de Senat in sedinta din 7 iunie 2001, cu
respectarea prevederilor art. 74 alin. (2) din Constitutia Romaniei.
p. PRESEDINTELE SENATUI,
PUSKAS VALENTIN-ZOLTAN
Aceasta lege a fost adoptata de Camera Deputatilor in sedinta din 18 iunie
2001, cu respectarea prevederilor art. 74 alin. (2) din Constitutia Romaniei.
PRESEDINTELE CAMEREI DEPUTATILOR
VALER DORNEANU
ANEXA 1
CATEGORII DE DOCUMENTATII DE AMENAJARE A TERITORIULUI SI DE URBANISM.
COMPETENTE DE AVIZARE SI DE APROBARE A ACESTORA
________________________________________________________________________________
Nr. Categorii de Avizeaza Aproba
crt. documentatii
________________________________________________________________________________
0 1 2 3
________________________________________________________________________________
A. Amenajarea teritoriului
________________________________________________________________________________
- Plan de amenajare a teritoriului
________________________________________________________________________________
1. National Guvernul Parlamentul
________________________________________________________________________________
2. Zonal - Ministerul Lucrarilor - Consiliile judetene
Publice, Transporturilor - Consiliile locale
si Locuintei
- Regional sau - Organisme centrale si
interjudetean teritoriale interesate
- Interorasenesc sau
intercomunal
- Frontalier
- Metropolitan,
Periurban al
principalelor
municipii si orase
________________________________________________________________________________
3. Judetean - Ministerul Lucrarilor - Consiliul judetean
Publice, Transporturilor - Consiliul General al
si Locuintei Municipiului Bucuresti
- Organismele centrale
si teritoriale
interesate
________________________________________________________________________________
B. Urbanism
________________________________________________________________________________
- Plan urbanistic general si regulament local aferent acestuia
________________________________________________________________________________
4. Municipiul Bucuresti - Ministerul Lucrarilor - Consiliul General al
Publice, Transporturilor Municipiului Bucuresti
si Locuintei
- Organisme centrale si
teritoriale interesate
________________________________________________________________________________
5. Municipiu - Ministerul Lucrarilor - Consiliul local al
Publice, Transporturilor municipiului
si Locuintei
- Consiliul judetean
- Organisme centrale si
teritoriale interesate
________________________________________________________________________________
6. Oras - Consiliul judetean - Consiliul local al
- Organisme centrale orasului
si locale interesate
________________________________________________________________________________
7. Comuna - Consiliul judetean - Consiliul local al
- Organisme centrale si comunei
locale interesate
________________________________________________________________________________
8. Municipii, orase si - Ministerul Lucrarilor - Consiliul local al
comune ce includ Publice, Transporturilor municipiului/orasului/
statiuni si Locuintei comunei, dupa caz
balneare/turistice - Consiliul judetean
declarate - Organisme centrale si
teritoriale interesate
________________________________________________________________________________
- Plan urbanistic zonal si regulament local aferent acestuia
________________________________________________________________________________
9. Zona centrala a - Ministerul Lucrarilor - Consiliul General al
municipiului Bucuresti, Publice, Transporturilor Municipiului Bucuresti
precum si alte zone si Locuintei
functionale de interes - Organisme centrale si
teritoriale interesate
10. Zona centrala a - Ministerul Lucrarilor - Consiliile locale
municipiului si alte Publice, Transporturilor municipale
zone functionale de si Locuintei
interes - Consiliul judetean
- Organisme centrale si
teritoriale interesate
11. Zona centrala a - Consiliul judetean - Consiliile locale
orasului, satului, - Organisme centrale si orasenesti sau
comunale
precum si alte zone teritoriale interesate
functionale de interes
12. Zone protejate ori - Ministerul Lucrarilor - Consiliile locale
sau
asupra carora s-a Publice, Transporturilor Consiliul General al
instituit un tip de si Locuintei Municipiului Bucuresti
restrictie - Consiliul judetean
- Organisme centrale si
teritoriale interesate
________________________________________________________________________________
- Plan urbanistic de detaliu
________________________________________________________________________________
13. Investitii din - Ministerul Lucrarilor - Consiliile locale
sau
competenta de aprobare Publice, Transporturilor Consiliul General al
a Guvernului, a altor si Locuintei Municipiului Bucuresti
organe ale - Consiliul judetean
administratiei publice - Organisme centrale si
centrale si cele care teritoriale interesate
se amplaseaza in zone
protejate ori de
interes deosebit
________________________________________________________________________________
14. Alte investitii - Organisme teritoriale - Consiliile locale
sau
interesate Consiliul General al
Municipiului Bucuresti
________________________________________________________________________________
C. Regulament de urbanism
________________________________________________________________________________
15. Regulament general de - Ministerul Lucrarilor - Guvernul
urbanism Publice, Transporturilor
si Locuintei
- Organisme centrale si
teritoriale interesate
________________________________________________________________________________
ANEXA 2
DEFINIREA TERMENILOR UTILIZATI IN LEGE
(in ordine alfabetica)
- Aprobare - optiunea forului deliberativ al autoritatilor competente de
incuviintare a propunerilor cuprinse in documentatiile prezentate si sustinute
de avizele tehnice favorabile, emise in prealabil. Prin actul de aprobare
(lege, hotarare a Guvernului, hotarare a consiliilor judetene sau locale, dupa
caz) se confera documentatiilor putere de aplicare, constituindu-se astfel ca
temei juridic in vederea realizarii programelor de amenajare teritoriala si
dezvoltare urbanistica, precum si a autorizarii lucrarilor de executie a
obiectivelor de investitii.
- Avizare - procedura de analiza si exprimare a punctului de vedere al unei
comisii tehnice din structura ministerelor, administratiei publice locale ori a
altor organisme centrale sau teritoriale interesate, avand ca obiect analiza
solutiilor functionale, a indicatorilor tehnico-economici si sociali ori a
altor elemente prezentate prin documentatiile de amenajare a teritoriului si de
urbanism. Avizarea se concretizeaza printr-un act (aviz favorabil sau
nefavorabil) cu caracter tehnic si obligatoriu.
- Caracter director - insusirea unei documentatii aprobate de a stabili
cadrul general de amenajare a teritoriului si de dezvoltare urbanistica a
localitatilor, prin coordonarea actiunilor specifice. Caracterul director este
specific documentatiilor de amenajare a teritoriului.
- Caracter de reglementare - insusirea unei documentatii aprobate de a
impune anumiti parametri solutiilor promovate. Caracterul de reglementare este
specific documentatiilor de urbanism.
- Circulatia terenurilor - schimbarea titularilor dreptului de proprietate
sau de exploatare asupra terenurilor prin acte de vanzare-cumparare, donatie,
concesiune, arendare etc.
- Competenta de avizare/aprobare - abilitarea legala a unei institutii
publice si capacitatea tehnica de a emite avize/aprobari.
- Dezvoltare durabila - satisfacerea necesitatilor prezentului, fara a se
compromite dreptul generatiilor viitoare la existenta si dezvoltare.
- Dezvoltare regionala - ansamblul politicilor autoritatilor administratiei
publice centrale si locale, elaborate in scopul armonizarii strategiilor,
politicilor si programelor de dezvoltare sectoriala pe arii geografice,
constituite in "regiuni de dezvoltare", si care beneficiaza de
sprijinul Guvernului, al Uniunii Europene si al altor institutii si autoritati
nationale si internationale interesate.
- Documentatie de amenajare a teritoriului si de urbanism - ansamblu de
piese scrise si desenate, referitoare la un teritoriu determinat, prin care se
analizeaza situatia existenta si se stabilesc obiectivele, actiunile si masurile
de amenajare a teritoriului si de dezvoltare urbanistica a localitatilor pe o
perioada determinata.
- Parcelare - actiunea urbana prin care o suprafata de teren este divizata
in loturi mai mici, destinate construirii sau altor tipuri de utilizare. De
regula este legata de realizarea unor locuinte individuale, de mica inaltime.
- Politici de dezvoltare - mijloacele politico-administrative,
organizatorice si financiare, utilizate in scopul realizarii unei strategii.
- Programe de dezvoltare - ansamblu de obiective concrete propuse pentru
realizarea politicilor de dezvoltare.
- Protectia mediului - ansamblu de actiuni si masuri privind protejarea
fondului natural si construit in localitati si in teritoriul inconjurator.
- Regimul juridic al terenurilor - totalitatea prevederilor legale prin
care se definesc drepturile si obligatiile legate de detinerea sau exploatarea
terenurilor.
- Regiune frontaliera - regiune care include arii situate la frontiera,
delimitata in scopul aplicarii unei strategii comune de dezvoltare de o parte
si de alta a frontierelor si al realizarii unor programe, proiecte si actiuni
de cooperare.
- Retea de localitati - totalitatea localitatilor de pe un teritoriu
(national, judetean, zona functionala) ale caror existenta si dezvoltare sunt
caracterizate printr-un ansamblu de relatii desfasurate pe multiple planuri
(economice, demografice, de servicii, politico-administrative etc.). Reteaua de
localitati este constituita din localitati urbane si rurale.
- Sistem urban - sistem de localitati invecinate intre care se stabilesc
relatii de cooperare economica, sociala si culturala, de amenajare a
teritoriului si protectie a mediului, echipare tehnico-edilitara, fiecare
pastrandu-si autonomia administrativa.
- Structura urbana - totalitatea relatiilor in plan functional si fizic, pe
baza carora se constituie organizarea unei localitati sau a unei zone din
aceasta si din care rezulta configuratia lor spatiala.
- Servitute de utilitate publica - sarcina impusa asupra unui imobil pentru
uzul si utilitatea unui imobil avand un alt proprietar. Masura de protectie a
bunurilor imobile publice nu poate fi opusa cererilor de autorizare decat daca
este continua in documentatiile de urbanism aprobate (avand drept consecinta o
limitare administrativa a dreptului de proprietate).
- Strategie de dezvoltare - directionarea globala sau pe domenii de
activitate, pe termen scurt, mediu si lung, a actiunilor menite sa determine
dezvoltarea urbana.
- Structura urbana - modul de alcatuire, de grupare sau de organizare a
unei localitati ori a unei zone din aceasta, constituita istoric, functional si
fizic.
- Teritoriu administrativ - suprafata delimitata de lege, pe trepte de
organizare administrativa a teritoriului: national, judetean si al unitatilor
administrativ-teritoriale (municipiu, oras, comuna).
- Teritoriu intravilan - totalitatea suprafetelor construite si amenajate
ale localitatilor ce compun unitatea administrativ-teritoriala de baza,
delimitate prin planul urbanistic general aprobat si in cadrul carora se poate
autoriza executia de constructii si amenajari. De regula intravilanul se
compune din mai multe trupuri (sate sau localitati suburbane componente).
- Teritoriu extravilan - suprafata cuprinsa intre limita
administrativ-teritoriala a unitatii de baza (municipiu, oras, comuna) si
limita teritoriului intravilan.
- Teritoriu metropolitan - suprafata situata in jurul marilor aglomerari
urbane, delimitata prin studii de specialitate, in cadrul careia se creeaza
relatii reciproce de influenta in domeniul cailor de comunicatie, economic,
social, cultural si al infrastructurii edilitare. De regula limita teritoriului
metropolitan depaseste limita administrativa a localitatii si poate depasi
limita judetului din care face parte.
- Teritoriu periurban - suprafata din jurul municipiilor si oraselor,
delimitata prin studii de specialitate, in cadrul careia se creeaza relatii de
independenta in domeniul economic, al infrastructurii, deplasarilor pentru munca,
asigurarilor cu spatii verzi si de agrement, asigurarilor cu produse
agroalimentare etc.
- Zona defavorizata - arii geografice strict delimitate teritorial, care
indeplinesc cel putin una dintre urmatoarele conditii:
a) au structuri productive monoindustriale care in activitatea zonei
mobilizeaza mai mult de 50% din populatia salariata;
b) sunt zone miniere in care personalul a fost disponibilizat prin
concedieri colective in urma aplicarii programelor de restructurare;
c) in urma lichidarii, restructurarii sau privatizarii unor agenti
economici apar concedieri colective care afecteaza mai mult de 25% din numarul
angajatilor care au domiciliul stabil in zona respectiva;
d) rata somajului depaseste cu 25% rata somajului la nivel national;
e) sunt lipsite de mijloace de comunicatie si infrastructura este slab
dezvoltata.
- Zona functionala - parte din teritoriul unei localitati in care, prin
documentatiile de amenajare a teritoriului si de urbanism, se determina
functiunea dominanta existenta si viitoare. Zona functionala poate rezulta din
mai multe parti cu aceeasi functiune dominanta (zona de locuit, zona
activitatilor industriale, zona spatiilor verzi etc.). Zonificarea functionala
este actiunea impartirii teritoriului in zone functionale.
Zona de protectie suprafete in jurul sau in preajma unor surse de
nocivitate, care impun protectia zonelor invecinate (statii de epurare,
platforme pentru depozitarea controlata a deseurilor, puturi seci, cimitire,
noxe industriale, circulatie intensa etc.).
Zona protejata suprafata delimitata in jurul unor bunuri de patrimoniu,
construit sau natural, a unor resurse ale subsolului, in jurul sau in lungul
unor oglinzi de apa etc. si in care, prin documentatiile de amenajare a teritoriului
si de urbanism, se impun masuri restrictive de protectie a acestora prin
distanta, functionalitate, inaltime si volumetrie.