HOTARARE Nr. 24 din 28 decembrie 2004
pentru acordarea increderii Guvernului
ACT EMIS DE: PARLAMENT
ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 1265 din 29 decembrie 2004
![SmartCity3](https://citymanager.online/wp-content/uploads/2018/09/b2-700x300.jpg)
Avand in vedere dezbaterile care au avut loc in sedinta comuna a Camerei
Deputatilor si Senatului din data de 28 decembrie 2004 asupra Programului de
guvernare si intregii liste a Guvernului, prezentate de catre domnul Calin
Constantin Anton Popescu-Tariceanu, candidatul desemnat pentru functia de
prim-ministru,
in conformitate cu rezultatul votului consemnat in procesul-verbal din data
de 28 decembrie 2004,
in temeiul art. 103 alin. (3) din Constitutia Romaniei, republicata,
Parlamentul Romaniei adopta prezenta hotarare.
ARTICOL UNIC
Se acorda incredere Guvernului, in componenta prevazuta in anexa nr. 1,
pentru realizarea Programului de guvernare prevazut in anexa nr. 2.
PRESEDINTELE CAMEREI DEPUTATILOR
ADRIAN NASTASE
PRESEDINTELE SENATUI
NICOLAE VACAROIU
ANEXA 1
LISTA
Guvernului Romaniei
1. Calin Constantin Anton - prim-ministru
Popescu-Tariceanu
2. Adriean Videanu - ministru de stat pentru coordonarea activitatilor
din domeniul economic
3. Bela Marko - ministru de stat pentru coordonarea activitatilor
din domeniile culturii, invatamantului si
integrarii europene
4. Gheorghe Copos - ministru de stat pentru coordonarea activitatilor
din domeniile mediului de afaceri si
intreprinderilor mici si mijlocii
5. Monica Luisa Macovei - ministrul justitiei
6. Ionel Popescu - ministrul finantelor publice
7. Gheorghe Barbu - ministrul muncii, solidaritatii sociale si
familiei
8. Ene Dinga - ministrul integrarii europene
9. Mihai Razvan Ungureanu - ministrul afacerilor externe
10. Vasile Blaga - ministrul administratiei si internelor
11. Codrut Ioan Seres - ministrul economiei si comertului
12. Teodor Atanasiu - ministrul apararii nationale
13. Gheorghe Flutur - ministrul agriculturii, padurilor si dezvoltarii
rurale
14. Gheorghe Dobre - ministrul transporturilor, constructiilor si
turismului
15. Mircea Miclea - ministrul educatiei si cercetarii
16. Monica Octavia Musca - ministrul culturii si cultelor
17. Mircea Cinteza - ministrul sanatatii
18. Zsolt Nagy - ministrul comunicatiilor si tehnologiei
informatiei
19. Sulfina Barbu - ministrul mediului si gospodaririi apelor
20. Mihai Alexandru Voicu - ministru delegat pentru coordonarea
Secretariatului General al Guvernului
21. Cristian David - ministru delegat pentru controlul implementarii
programelor cu finantare internationala si
urmarirea aplicarii acquisului comunitar
22. Sorin Vicol - ministru delegat pentru coordonarea autoritatilor
de control
23. Bogdan Olteanu - ministru delegat pentru relatia cu Parlamentul
24. Laszlo Borbely - ministru delegat pentru lucrari publice si
amenajarea teritoriului
25. Iuliu Winkler - ministru delegat pentru comert
ANEXA 2
PROGRAM DE GUVERNARE
pe perioada 2005 - 2008
CAP. 1
Angajamentul Guvernului Romaniei
Guvernul Romaniei isi asuma si promoveaza democratia, capitalismul si
valorile europene in scopul dezvoltarii economice durabile a Romaniei,
cresterii bunastarii cetatenilor si redobandirii demnitatii nationale.
Optiunile fundamentale pe care Guvernul Romaniei le impartaseste si le
promoveaza sunt:
1. Consolidarea statului de drept si a democratiei in Romania
2. Redefinirea rolului statului prin restrangerea interventiei sale in
economie si intarirea functiilor acestuia de garant al legalitatii
3. Intarirea libertatilor individuale, sporirea sigurantei cetateanului si
a familiei
4. Garantarea si dezvoltarea proprietatii private, restituirea integrala a
proprietatilor abuziv confiscate de regimul comunist, tratamentul egal al
proprietatii
5. Instituirea economiei de piata functionale
6. Stimularea spiritului intreprinzator
7. Coeziunea economica si sociala, reducerea saraciei si a marginalizarii
sociale
8. Egalitatea sanselor
9. Respectarea drepturilor minoritatilor
10. Integrarea deplina a Romaniei in structurile economice si de securitate
euroatlantice.
CAP. 2
Principiile de guvernare
Guvernul Romaniei isi va desfasura activitatea avand in vedere urmatoarele
principii:
Principiul comunicarii si transparentei
Guvernul va informa permanent publicul asupra activitatii sale, atat in
stadiul de evaluare a politicilor publice, cat si in momentul adoptarii si
implementarii deciziilor, furnizand in orice moment informatii complete,
obiective si consistente de natura financiara ori in legatura cu misiunea si
planificarea sa strategica. In comunicarea publica, Guvernul va utiliza un
limbaj accesibil pentru public.
Principiul participarii
Calitatea si legitimitatea politicilor publice se vor asigura prin
consultarea si participarea reprezentantilor comunitatii de afaceri si
societatii civile in faza de conceptie, elaborare si implementare a politicilor
publice.
Principiul responsabilitatii
In indeplinirea misiunii pentru care a fost investit si subordonat unor
norme etice si juridice, Guvernul prin reprezentantii sai va avea functii
clare, care vor fi explicate publicului, si isi va asuma in orice moment
responsabilitatea pentru activitatea sa.
Principiul eficientei
Politicile publice vor fi elaborate si aplicate numai in situatia in care
corespund unei nevoi, in baza unor obiective bine definite, ierarhizate si a
unor evaluari de impact prealabile. Politicile publice vor fi aplicate in
termenul planificat, pentru a nu mari costurile.
Coerenta
Politicile publice vor fi elaborate si aplicate in mod coerent si usor de
inteles atat de functionarii publici, cat si de cetateni in calitate de
beneficiari sau receptori ai acestora.
Aplicarea principiilor guvernarii vor avea ca axe institutionale:
- proportionalitatea intre puterea detinuta de Guvern cu privire la dreptul
de reglementare si implementare a politicilor si puterea detinuta de
autoritatile locale, societatea civila ori sectorul privat;
- subsidiaritatea - Guvernul este obligat sa intervina numai daca
obiectivele de dezvoltare pe plan local nu pot fi realizate in mod eficient si
suficient de catre administratia publica si comunitatea locala.
CAP. 3
Integrarea europeana
Integrarea europeana constituie, de aproape cincisprezece ani, principalul
obiectiv politic al tuturor partidelor aflate la guvernare. Confirmarea
politica a incheierii negocierilor de aderare a Romaniei si Bulgariei la UE cu
ocazia summitului de la Bruxelles din 16 - 17 decembrie a.c. reprezinta al
doilea mare eveniment al anului 2004 dupa realizarea celei mai mari extinderi
din istoria UE.
Trecerea la moneda euro si finalizarea discutiilor cu privire la
Constitutia europeana reprezinta pentru Romania semnale clare cu privire la
necesitatea de a accelera eforturile interne in scopul obtinerii cat mai rapide
a convergentei cu structurile UE. Aceasta va permite tarii noastre sa devina
partener cu drepturi depline in cadrul noii constructii institutionale europene
si parte a unei structuri economice stabile.
Obiectivele Guvernului Romaniei cu privire la integrarea europeana
O data cu incheierea negocierilor de aderare, Romania va intra intr-o noua
etapa, in care europenizarea va trebui sa consolideze institutiile si
reglementarile preluate din acquisul comunitar pe parcursul negocierilor si in
care societatea romaneasca va trebui sa isi pastreze si sa isi reafirme
identitatea nationala si mostenirea culturala.
In ceea ce priveste procesul de integrare europeana, obiectivele Guvernului
sunt:
I. Respectarea angajamentelor asumate fata de Uniunea Europeana astfel
incat 2007 sa reprezinte anul integrarii politice
Pentru atingerea acestui obiectiv, Guvernul Romaniei va accelera
implementarea masurilor prevazute in acquisul comunitar si va elabora si pune
in aplicare programele necesare pentru etapa postaderare. Acest obiectiv
presupune accentuarea procesului de europenizare a Romaniei prin:
- respectarea conditionalitatilor rezultate in urma incheierii negocierilor
tehnice
- accelerarea introducerii reglementarilor europene in legislatia interna
simultan cu asigurarea transparentei cu privire la costurile publice si
private, ca urmare a intrarii in efectivitate a reglementarilor continute in acquisul
comunitar
- fundamentarea politicilor publice pe principiile si orientarile formulate
in documentele UE
- cresterea capacitatii institutionale a administratiei publice, in special
in ceea ce priveste procedurile europene cu privire la derularea fondurilor de
preaderare, de coeziune si a celor structurale
- redefinirea atributiilor autoritatilor publice, in scopul adaptarii la
noile forme de colaborare cu structurile UE
- intarirea colaborarii cu societatea civila in scopul reducerii riscurilor
culturale datorate procesului de europenizare.
II. Integrarea institutionala
In viziunea Guvernului Romaniei, un obiectiv fundamental postaderare al
tarii noastre este participarea la constructia europeana. Acest obiectiv se
refera la cresterea capacitatii tarii noastre de a participa la elaborarea si
aplicarea politicilor comunitare. In acest sens Guvernul va adopta o pozitie
activa cu privire la suportul tehnic corespunzator structurii largite a
Comisiei Europene in functie de reprezentativitatea institutionala a tarii
noastre.
In acelasi timp Guvernul Romaniei va promova o relatie privilegiata cu
S.U.A.
Eficienta participarii Romaniei la decizia europeana este conditionata de
profesionalizarea actului politic. Oamenii politici romani, membri ai
Parlamentului european, vor trebui sa-si asume responsabilitatea de a deveni
promotori ai interesului national si identitatii nationale.
III. Atingerea convergentei in raport cu structura economica europeana
Guvernul Romaniei va actiona pentru a atinge convergenta economica cu
Uniunea Europeana, in raport cu strategiile de dezvoltare adoptate de
structurile decizionale ale acesteia. In acest sens noua Comisie Europeana a
reiterat intentia de a relua si accentua prevederile Strategiei de la Lisabona,
adoptata in anul 2000, prevederi legate de conceptul de economie a cunoasterii.
In acest context Guvernul va avea in vedere realizarea urmatoarelor obiective
strategice:
- fundamentarea politicilor publice conform principiilor de functionare a
pietei unice (criteriile de la Maastricht, Copenhaga, Madrid) si directiilor
prevazute in documentele de politica europeana: Noua politica agricola a UE,
Strategia de dezvoltare durabila a UE, Politici de dezvoltare regionala
- elaborarea si inaintarea catre Comisia Europeana a unei noi Strategii de
dezvoltare pe termen mediu, document care sa fundamenteze orientarile
strategice ale Romaniei pentru un interval de cel putin 4 ani
- promovarea unor politici sustenabile in ceea ce priveste capitalul uman
si natural
- gestionarea eficienta a pozitiei pe care Romania o are ca beneficiar net
al fondurilor de preaderare
- reducerea costurilor integrarii europene, nu numai prin gestionarea
eficienta si transparenta a fondurilor interne si externe, dar si prin
preluarea corecta a prevederilor din acquisul comunitar si prin diminuarea
birocratiei si a coruptiei din sistemele de alocare a fondurilor
- cresterea capacitatii institutionale a administratiei publice
- participarea activa la elaborarea noilor documente cu caracter de
orientare strategica pentru UE.
Trecerea Romaniei de la etapa normativa a integrarii - prin raportarea la
reglementarile acquisului comunitar, la etapa europenizarii - prin consolidarea
sistemului socioeconomic reprezinta cea mai mare provocare a perioadei 2005 -
2008. Acest proces reprezinta, de fapt, a doua modernizare a Romaniei.
CAP. 4
Mediul de afaceri
Politica Guvernului Romaniei in ceea ce priveste mediul de afaceri este
centrata pe sustinerea intreprinzatorilor privati si pe stimularea liberei
initiative.
Pentru atingerea acestor obiective este necesara inlaturarea obstacolelor
din calea initiativei private. Este nevoie de constientizarea faptului ca
prosperitatea cetateanului se regaseste intr-o economie de piata functionala,
care, la randul ei, nu poate exista in afara statului de drept, a proprietatii
private, a unei clase de mijloc puternice.
I. Relaxarea fiscala
In ceea ce priveste politica fiscala, Guvernul Romaniei are in vedere
urmatoarele:
- reducerea cotei impozitului pe profit de la 25% la 16%;
- introducerea cotei unice de 16% pentru impozitul pe venitul persoanelor
fizice. Deducerile de baza si deducerile suplimentare vor fi mentinute astfel
incat persoanele cu venituri mici sa nu fie afectate;
- reducerea graduala a cotei de impozitare pentru contributiile la
fondurile sociale incepand cu anul 2006, atat pentru angajat, cat si pentru
angajator, astfel incat in anul 2008 aceasta sa fie de 39,5% fata de 49,5% cat
este in prezent.
Masurile privind reducerea impozitelor directe se vor regasi in
modificarile Codului fiscal, care vor intra in vigoare incepand cu anul 2005.
In paralel cu relaxarea fiscala Guvernul va avea in vedere masuri care sa
contribuie la cresterea veniturilor bugetare, in spiritul respectarii legii,
astfel:
- inlaturarea practicilor de scutire sau de reesalonare a datoriilor la
buget;
- sporirea ponderii economiei fiscalizate, in detrimentul economiei
subterane;
- pedepsirea evaziunii fiscale ca infractiune economico-financiara.
II. Pietele financiare
Guvernul Romaniei va adopta norme, din perspectiva atributiilor sale
constitutionale si convergente cu politica Bancii Nationale, care sa conduca,
pe termen mediu si lung, la urmatoarele efecte asupra pietelor financiare:
- consolidarea sistemului bancar si cresterea credibilitatii acestuia, pe
de o parte, respectiv participarea mai activa si mai determinata a bancilor
comerciale la efortul de restructurare a economiei, pe de alta parte;
- diminuarea dominantei bancare a surselor de finantare externa a mediului
de afaceri, prin sprijinirea, cu mijloace specifice, a dezvoltarii pietei de
capital;
- limitarea producerii efectului de evictiune pe pietele financiare ca
urmare a finantarii deficitelor de cont curent al trezoreriei publice;
- limitarea crearii de hazard moral ca urmare a preponderentei imprumutului
public de pe piata monetara (bancara) interna;
- limitarea producerii de efecte cvasimonetare ca urmare a vanzarii
titlurilor de stat la rate ale dobanzii cu marje exagerate fata de rata
dobanzii bancare;
- limitarea, prin mijloace specifice la indemana Guvernului si prin
cooperare cu Banca Nationala, a tendintelor de structurare oligopolista a
pietei bancare, in scopul reducerii costului capitalului pentru IMM.
III. Combaterea coruptiei
Guvernul Romaniei declara toleranta zero la fenomenul coruptiei.
Fiind expresia unei crize de sistem, fundamental in lupta impotriva
coruptiei este transformarea modului de functionare a sistemului.
In acest sens Guvernul Romaniei va lua masuri de reducere a domeniului
privat al statului si a birocratiei, masuri pentru o mai buna claritate si
stabilitate legislativa, asigurarea transparentei decizionale, depolitizarea
justitiei.
In viziunea Guvernului, libera competitie, liberul acces la informatiile
publice, accesul transparent la resurse constituie, alaturi de piata, cele mai
eficiente forme de combatere a coruptiei.
Principalele masuri anticoruptie care vor fi luate in scopul imbunatatirii
mediului de afaceri sunt:
- retragerea treptata si ireversibila a statului din administrarea
economiei;
- restrangerea ariei de cuprindere a deciziei publice;
- eliminarea procedurilor economice preferentiale;
- dezvoltarea pietelor financiare, cu deosebire a burselor de marfuri si a
burselor de valori;
- renuntarea definitiva la pozitia de monopol in furnizarea utilitatilor
publice;
- clarificarea sistemului de subventii in economie;
- renuntarea la presiunile de ordin politic exercitate asupra managerilor.
IV. Eliminarea barierelor administrative
In ceea ce priveste eliminarea barierelor administrative, masurilor privind
combaterea coruptiei le vor fi adaugate urmatoarele:
- elaborarea unei legislatii simple, clare si stabile;
- simplificarea formalitatilor privind intrarea si iesirea de pe piata a
firmelor;
- reducerea procedurilor administrative referitoare la obtinerea de
autorizatii, aprobari si avize.
V. Consolidarea mediului de afaceri
Masurile privind consolidarea mediului de afaceri vor fi corelate cu cele
privind stimularea initiativei private si a investitiilor. Actiunile Guvernului
vor fi indreptate spre consolidarea unui mediu de afaceri stabil si
predictibil, eliminarea monopolurilor de stat nejustificate din punct de vedere
economic sau al considerentelor de siguranta nationala si privatizarea
utilitatilor publice, destramarea structurilor oligarhice si consolidarea
liberei competitii, cresterea transparentei mediului de afaceri si a
politicilor guvernamentale, respectiv a politicii monetare, precum si
liberalizarea pietei muncii.
VI. Politica de concurenta
Asigurarea conditiilor institutional-normative pentru functionarea liberei
concurente va constitui un deziderat major al Guvernului Romaniei. In acest
scop se vor urmari, cu precadere, urmatoarele obiective:
- independenta Consiliului Concurentei, inclusiv prin numirea membrilor
acestuia la recomandarea comisiilor parlamentare de specialitate;
- o legislatie antitrust eficienta;
- limitarea sectorului de stat la productia si distributia bunurilor
publice;
- reglementarea ajutorului de stat si a altor interventii publice care
deformeaza competitivitatea agentilor economici si distorsioneaza libera
concurenta in acord cu prevederile acquisului comunitar in materie.
VII. Politica in domeniul IMM si cooperatiei
Sprijinirea sectorului IMM reprezinta o solutie importanta pentru
contrabalansarea efectelor negative ale procesului de ajustare structurala si
de restructurare a industriei, generand alternative economice si sociale si
sustinand consolidarea clasei mijlocii.
Prin urmare, actiunile specifice ale Guvernului vor avea ca obiectiv
crearea cadrului institutional, legislativ si financiar favorabil dezvoltarii
IMM-urilor si initiativei private.
Principalele directii de actiune ale Guvernului sunt:
- reducerea costului creditelor pentru IMM prin imbunatatirea cadrului
legislativ privind institutii financiare private adaptate nevoilor
intreprinzatorilor mici si mijlocii: cooperative de credit, banci populare,
institutii specializate pentru finantarea lucrarilor agricole, fonduri de
garantare a creditului;
- imbunatatirea relatiei dintre autoritatile statului si intreprinzatori
prin simplificarea procedurilor de control si prin modificarea atitudinii fata
de investitori;
- introducerea de stimulente economice care sa incurajeze IMM pentru ca
acestea sa devina furnizori de servicii pentru marile intreprinderi din
economia nationala;
- simplificarea procedurilor administrative in vederea inscrierii firmelor
sau a actualizarii datelor legate de "viata" firmei;
- administrarea transparenta a utilizarii fondurilor comunitare destinate
dezvoltarii IMM-urilor in Romania;
- alocarea unui cuantum adecvat din PIB pentru programe de pregatire a
resurselor umane, marketing, precum si pentru imbunatatirea calitatii
produselor si serviciilor, in vederea facilitarii accesului IMM-urilor pe piata
unica europeana;
- dezvoltarea retelei centrelor judetene de consultanta si informare pentru
IMM, precum si crearea unei retele a reprezentantelor teritoriale ale Fondului
National de Garantare a Creditelor pentru IMM.
In domeniul cooperatiei, principalele directii de actiune ale Guvernului
Romaniei sunt:
- restaurarea sistemului cooperatist prin punerea in aplicare neintarziata
a noii legi-cadru privind cooperatia;
- stimularea infiintarii cooperativelor pentru valorificarea produselor agroalimentare
constituite pe baza modelului Uniunii Europene;
- implementarea unor proiecte destinate stimularii cooperativelor
mestesugaresti.
VIII. Piata muncii
Guvernul Romaniei va avea ca principal obiectiv liberalizarea completa a
pietei muncii, precum si asigurarea libertatii contractuale in domeniul
stabilirii si negocierii relatiilor de munca.
Masurile ce vor fi adoptate vizeaza urmatoarele directii de actiune:
- reglementarea relatiilor dintre angajat si angajator pe baza simetriei
juridice;
- reglementarea relatiilor de munca astfel incat sa fie respectat
caracterul de piata al economiei romanesti; modificarea prevederilor din
actualul Cod al muncii care restrang dreptul managerilor de a lua decizii
privind firmele pe care le conduc, in scopul cresterii productivitatii muncii
si in general al cresterii eficientei economice si financiare;
- reintroducerea conventiilor civile ca instrument juridic de stabilire a
relatiilor de munca;
- legiferarea corecta a unor institutii juridice esentiale pentru dreptul
muncii, cum ar fi raspunderea angajatilor.
Un guvern puternic nu este acela care doreste sa controleze totul, ci acela
care stie sa renunte la o parte din puterea lui pentru a da forta pietei si
legii. Dezvoltarea pietelor este calea prin care actul de guvernare va
indeplini o seama de cerinte ale unei economii functionale de piata:
stabilitatea si predictibilitatea mediului de afaceri, utilizarea eficienta a
resurselor, libera circulatie a fortei de munca, a marfurilor, serviciilor si
capitalurilor, limitarea exceselor birocratice si diminuarea coruptiei.
CAP. 5
Politica in domeniul educatiei
Oferta politica a Guvernului in domeniul educatiei este construita in jurul
urmatoarelor obiective majore:
- acces egal si sporit la educatie;
- calitate ridicata a educatiei si pregatirea societatii bazate pe
cunoastere;
- descentralizarea si depolitizarea sistemului educativ;
- transformarea educatiei in resursa de baza a modernizarii Romaniei;
- considerarea investitiei in capitalul uman ca investitia cea mai
profitabila pe termen lung;
- reconstructia invatamantului in mediul rural;
- combinarea eficienta a educatiei de elita cu educatia generala;
- compatibilizarea europeana si scoaterea invatamantului romanesc din
izolarea din ultimii ani;
- dezvoltarea institutionala a educatiei permanente.
Guvernul Romaniei va asigura, in mod efectiv, accesul egal si sporit la
educatie al tuturor cetatenilor tarii, indiferent de apartenenta sociala,
etnica, de gen, confesiune, zona de rezidenta, prin:
- generalizarea efectiva a invatamantului obligatoriu de 10 ani, prin
solutii in concordanta cu traditiile romanesti si cu evolutiile din tarile
europene;
- restructurarea retelei scolare - in functie de programele de dezvoltare
locala si regionala;
- asigurarea mijloacelor financiare pentru reabilitarea scolilor si
asigurarea dotarilor necesare printr-un program guvernamental special;
- sprijinirea sociala a elevilor si studentilor prin: credite de studii
garantate de stat; aplicarea unui sistem de burse de studiu tinand cont de
performanta scolara; formarea retelei de sprijinire a invatamantului de catre
economia privata; crearea suportului local pentru studii; accesul la programe
internationale etc.;
- marirea participarii scolare si universitare prin forme de pregatire
diversificate in raport de varsta si de nevoile existente de calificare, astfel
incat fiecare cetatean sa se poata bucura de sansa de a putea invata;
- dezvoltarea invatamantului in limba materna conform nevoilor cetatenilor,
inclusiv elaborarea manualelor scolare, conform dezideratelor comunitatilor,
traditiilor democratice si reperelor europene;
- crearea conditiilor institutionale prin elaborarea cadrului legal,
privind infiintarea unor facultati de stat in limbile minoritatilor nationale;
- asigurarea cadrului legal de organizare si finantare a invatamantului
confesional, la toate profilurile si nivelurile;
- extinderea educatiei celei de a doua sanse, a reconversiei profesionale
sistematice, precum si a educatiei adultilor si crearea unui sistem eficient de
formare continua si de pregatire antreprenoriala;
- transformarea scolilor, liceelor si universitatilor in centre de iradiere
a stiintei si culturii la nivel local, regional si national.
Guvernul Romaniei va fi un garant al autonomiei scolare si universitare
prin:
- consacrarea legala a autonomiei scolilor si liceelor in stabilirea unei
parti din curriculum, in elaborarea de programe, in angajarea de personal, in
acumularea si folosirea de resurse financiare, in diferentierea veniturilor;
- extinderea autonomiei universitatilor in materie de patrimoniu, in
acumularea si folosirea de resurse, in selectarea si angajarea personalului
didactic si nedidactic, in stabilirea formei de admitere si a cifrelor de
scolarizare si in diferentierea veniturilor;
- depolitizarea administrarii invatamantului, conform practicilor europene,
ce va reface demnitatea sociala si autonomia profesionala a institutorilor si
profesorilor, considerand dascalul drept intelectual autonom si forta a
schimbarii;
- sprijinirea invatamantului superior prin elaborarea de programe de
modernizare, insotite de resurse financiare corespunzatoare;
- formele de invatamant - public si privat - care se vor bucura de aceeasi
legislatie, aceleasi criterii de evaluare, de recunoastere si posibila
finantare conform practicilor internationale.
Prin politicile sale educationale, prin crearea unui nou cadru legislativ
si institutional, precum si prin alocarea resurselor financiare necesare,
Guvernul Romaniei isi propune sa reconstruiasca sistemul educativ al tarii
conform nevoilor cetatenilor, comunitatilor si societatii romanesti si in
concordanta cu evolutiile europene.
Reconstructia sistemului de invatamant in mediul rural reprezinta o
prioritate a guvernarii. Se vor avea in vedere:
- reabilitarea scolilor din mediul rural, constructia de noi scoli si
dotarea lor cu utilitati prin alocatii de la bugetul de stat, in sistem de
cofinantare si cu contributia autoritatilor administratiei publice locale;
- alocarea distincta de la bugetul de stat a 100 milioane de euro, anual,
pentru reabilitarea scolilor si constructiilor scolare in mediul rural;
- dotarea scolilor cu materiale didactice si echipamente informatice
destinate procesului didactic (calculatoare, softuri educationale, echipamente
multimedia);
- asigurarea de personal didactic calificat in mediul rural prin sporuri
salariale stimulative (incluzand sporul de mediu rural), facilitati pentru
transport, cazare si stabilizare;
- sprijinirea formarii initiale de cadre didactice din mediul rural prin
alocarea anuala a unui important numar de locuri distincte in invatamantul
superior si organizarea formarii continue specializate pentru cei care lucreaza
in invatamantul rural;
- organizarea cadrului folosirii pe scara larga a invatamantului la
distanta (formare continua, reconversie profesionala etc.) de catre locuitorii
din mediul rural.
Guvernul Romaniei va asigura cresterea calitatii educatiei prin:
- abordarea educatiei ca forta principala a schimbarii tehnologiei,
economiei, administratiei si a promovarii de valori in societate;
- transformarea invatamantului intr-o retea de unitati si institutii cu
rezultate masurabile in ceea ce priveste dobandirea de catre elevi si studenti
a cunostintelor, competentelor si aptitudinilor necesare societatii
cunoasterii;
- adecvarea sistemului educational la nevoile pietei fortei de munca
locale, nationale si europene;
- proiectarea unui sistem modern de evaluare a cunostintelor si
competentelor (ce optimizeaza relatia dintre evaluarea sumativa si evaluarea
formativa si accentueaza importanta competentelor dobandite etc.), astfel incat
obiectivitatea evaluarii sa creasca;
- schimbarea modalitatilor de absolvire si a modalitatilor de acces in
diferite cicluri ale invatamantului, in acord cu documentele europene in
materie;
- reducerea efectivului elevilor in clase la 25, cresterea atractivitatii
invatarii, diversificarea metodelor si practicilor didactice, deplasarea
accentului de la caracterul informativ la cel formativ, de la reproducere la
initiativa si creativitate;
- restabilirea sistemului de formare continua a personalului didactic si a
managerilor scolari;
- lansarea programului invatamantului solicitat de firme si companii si
sprijinirea participarii universitatilor la competitia contemporana din
invatamantul superior asigurand predare de calitate, invatare performanta,
cercetare stiintifica competitiva, servicii specializate catre comunitate;
- recorelarea formarii continue si a formarii initiale a cadrelor didactice
si aplicarea unui program al noilor didactici si pedagogii scolare, in cadrul
dezvoltarii unui invatamant centrat pe elev si student si orientat spre
formarea capacitatilor cognitive si actionale;
- jonctiunea cercetarii stiintifice universitare cu nevoile tehnologiei,
economiei si administratiei si crearea unui circuit natural al specialistilor
din economie, administratie, universitati si institute de cercetare;
- eliminarea ingerintelor politice in sistemul de apreciere si promovare a
cadrelor didactice, inclusiv in functii de conducere administrativa;
- stimularea concurentei pe piata libera a manualelor si mijloacelor de
invatamant in vederea cresterii calitatii acestora;
- recompense diferentiate, stimulative pentru elevi, studenti si cadrele
didactice performante.
Guvernul Romaniei va asigura o crestere substantiala a salariilor
personalului din educatie peste cresterea medie a salariului din economie,
luand in consideratie necesitatile legitime ale slujitorilor scolii, statutul
si respectul de care acestia trebuie sa se bucure in societate. Astfel se va
crea cadrul legislativ necesar pentru elaborarea unui nou sistem de salarizare
care sa reflecte importanta sociala a educatiei, sa stimuleze performanta si
creatia.
Guvernul Romaniei apreciaza ca este necesara reorganizarea si stabilirea
clara a rolurilor, competentelor si responsabilitatilor autoritatilor publice,
centrale si locale, in luarea deciziilor si alocarea resurselor necesare
desfasurarii procesului de invatamant.
Astfel:
- Ministerul Educatiei si Cercetarii va elabora standardele necesare pentru
finantarea de baza a procesului instructiv-educativ, finantarea urmandu-l pe
cel ce invata. Vor fi alocate din bugetul de stat, prin intermediul unor
transferuri cu destinatie precisa, resursele financiare corespunzatoare acestor
standarde;
- Ministerul Educatiei si Cercetarii va aloca resursele necesare pentru
asigurarea unor conditii decente de functionare a unitatilor scolare, indeosebi
in mediul rural, dincolo de posibilele resurse financiare puse la dispozitie de
comunitatile locale si cele scolare;
- va fi elaborat cadrul legislativ si institutional pentru ca atat
autoritatile administratiei publice locale, cat si conducerile unitatilor
scolare sa poata aloca, din bugetele locale si, respectiv, din resursele
extrabugetare ale scolilor, fonduri pentru suplimentarea veniturilor
personalului din invatamant in corelare cu performantele obtinute in procesul
educativ;
- va fi extinsa autonomia scolilor si liceelor, iar inspectoratele scolare
vor deveni unitati de consiliere profesionala, deservite de revizori scolari,
ca functionari publici, ce opereaza cu metodologii precise;
- competentele de decizie profesionala ale ministerului vor fi delegate
unor agentii si centre specializate de la nivel national, inzestrate cu
autonomie functionala, conform practicilor europene;
- miscarea personalului didactic va fi fluidizata in cadrul asigurat de
autonomia scolilor si liceelor, de recunoasterea formarii continue si de
considerarea conditiilor de mobilitate, iar norma didactica se dimensioneaza
astfel incat formarea continua sa fie posibila si incurajata;
- alternativele educationale vor fi eliberate si incurajate, legislatia
invatamantului va fi stabilizata prin sincronizare cu reperele europene, iar
regulamentele scolare si universitare vor incorpora sistemul international al
drepturilor si obligatiilor elevilor si studentilor, asigurand autonomie
personala, raspunderea de sine si satisfacerea conditiilor de competitivitate a
performantelor.
Guvernul Romaniei va asigura compatibilizarea sistemului educativ romanesc
cu sistemele europene de educatie si va stimula cresterea cooperarilor
internationale, prin:
- introducerea formelor contemporane de cooperare internationala:
extinderea activitatilor in comun (joint activities); curriculum asociat;
unitati de cercetare stiintifica in comun (joint research units); calificari
academice in comun (double degrees); student la doua universitati europene;
profesor numit in doua universitati europene;
- cresterea mobilitatii cadrelor didactice si a studentilor atat intre
universitatile din tara, cat si prin schimburi internationale;
- dezvoltarea formelor de cooperare intre universitatile romanesti, publice
si private.
Vor fi lansate in dezbaterea publica noi programe, cum ar fi:
- Programul constructiilor scolare;
- Programul educatiei in era electronicii;
- Programul educatiei pentru o societate bazata pe cunoastere;
- Programe de invatare intensiva a limbilor straine; Programul educatiei
fizice;
- Programul educatiei artistice sau Programul noii metodici si pedagogii a
invatamantului.
Invatamantul romanesc va reveni in pozitia de sursa de inspiratie, de idei
si de proiecte noi pentru invatamantul din Europa Centrala si Rasariteana si
din Europa ca intreg.
Guvernul Romaniei va aplica o noua filosofie in domeniul finantarii
educatiei, prin marirea investitiei in invatamant (pentru educatie si
cercetare, Guvernul va aloca de la bugetul de stat resurse financiare
echivaland cu 6% din PIB) si aplicarea principiului "finantarea il urmeaza
pe cel ce studiaza". De asemenea, prin aplicarea corecta a principiului
subsidiaritatii, Guvernul va recunoaste dreptul universitatilor si al
institutelor de cercetare de a angaja credite, imprumuturi bancare pentru cei
ce studiaza, burse contractuale de studii.
Guvernul Romaniei va promova un nou tip de parteneriat social care sa
asigure un larg suport sociocultural pentru reconstructia sistemului educativ
romanesc pe termen mediu si lung.
Aceasta reconstructie necesita eforturi conjugate si coerente, intr-o
perspectiva care sa nu depinda de ciclurile electorale. In acest proiect
national sunt chemate sa se implice partidele politice, sindicatele,
reprezentantii societatii civile, asociatiile de parinti, organizatiile de
elevi si studenti, mass-media. Impreuna suntem datori sa cream si sa sustinem
"Miscarea pentru educatie" ca actiune-suport pentru atingerea
obiectivelor reconstructiei sistemului educativ romanesc.
Axul fundamental al "Miscarii pentru educatie" va deveni, astfel,
trinomul educatori - elevi - parinti.
CAP. 6
Politici in domeniul cercetarii-dezvoltarii si inovarii
Guvernul Romaniei va acorda o atentie deosebita sectorului de
cercetare-inovare pentru a ajuta economia romaneasca sa obtina un avantaj competitiv
durabil, precum si pentru a micsora decalajele de dezvoltare intre regiunile
din Romania, precum si intre acestea si regiunile din alte tari ale Uniunii
Europene.
Tinand cont de aceste obiective, Guvernul Romaniei isi va concentra atentia
in perioada 2005 - 2008 asupra urmatoarelor tinte strategice:
- elaborarea si reglementarea mecanismelor care asigura transferul
tehnologic in economie, pentru a fixa pe termen lung legatura intre sectorul de
cercetare-dezvoltare si industrie
- majorarea cheltuielilor publice destinate sectorului de
cercetare-dezvoltare la 1% din PIB pana in 2007
- incurajarea participarii sectorului privat in sectorul de
cercetare-dezvoltare
- intarirea capacitatii institutionale.
Asigurarea transferului tehnologic in economie
Pentru a facilita transferul tehnologic in economie, Guvernul Romaniei va
aplica urmatoarele masuri:
- evaluarea punctelor tari si slabe din economie, dupa modelul avantajului
competitiv, pentru a fixa prioritatile in cercetarea fundamentala si
aplicativa, in raport cu care se va face finantarea. In acest sens, in baza
unui proiect, se va face o evaluare privind existenta si evolutia clusterelor
industriale in profil teritorial, precum si a nevoilor de dezvoltare;
- corelarea activitatii de cercetare-dezvoltare, inovare cu politica
industriala a Romaniei;
- aplicarea unui program privind infiintarea retelei nationale pentru
diseminarea rezultatelor cercetarii-inovarii si asigurarea transferului
tehnologic. Programul va avea in vedere in prima faza infiintarea centrelor
regionale de transfer tehnologic in sistem privat (prin organizatii
neguvernamentale), iar in a doua faza infiintarea centrelor de transfer
tehnologic in universitati (pe structura organizatiilor nonprofit);
- aplicarea unui program de tehnologii avansate pentru a incuraja
cercetarea care contribuie la dezvoltarea si transferul in economie a
tehnologiilor avansate si asigurarea unor sectoare a unui rol competitiv pe
plan international;
- aplicarea programului privind diversificarea mecanismelor de finantare a
cercetarii-dezvoltarii, inovarii, prin infiintarea unui fond national cu
capital de risc destinat sectorului de cercetare-dezvoltare; instituirea unui
fond special de garantare a creditelor destinate cercetarii si inovarii, precum
si a unui fond destinat acordarii unui capital de pornire/consolidare
intreprinderilor mici si mijlocii care se infiinteaza in domeniul
cercetarii-dezvoltarii sau isi consolideaza/extind afacerile in acest domeniu;
- infiintarea parcurilor stiintifice si tehnologice in centrele
universitare cu traditie si care dispun de o infrastructura in sectorul de
cercetare-dezvoltare.
Majorarea cheltuielilor publice destinate sectorului de
cercetare-dezvoltare la 1% din PIB pana in 2007
Pentru a asigura o crestere economica durabila, Guvernul Romaniei se
angajeaza sa respecte obiectivele fixate in Capitolul 17 - "Stiinta si
cercetare" negociat cu Uniunea Europeana, care prevede alocarea catre
sectorul de cercetare-dezvoltare a unor fonduri publice ce reprezinta 1% din
PIB in anul 2007. Atingerea acestor obiective va fi posibila pe masura
restructurarii unitatilor de cercetare-dezvoltare si generalizarii sistemului
competitiv de finantare a programelor si proiectelor de cercetare.
Incurajarea participarii sectorului privat in sectorul de
cercetare-dezvoltare
Pentru a implica sectorul privat intr-o masura cat mai mare in finantarea
programelor si proiectelor de cercetare-dezvoltare, Guvernul Romaniei va aplica
urmatoarele masuri:
- fixarea mecanismelor de cooperare intre centrele de transfer tehnologic,
centrele regionale de transfer tehnologic, cu centrele de management
antreprenorial sau incubatoarele de afaceri, pentru a facilita diseminarea
informatiei privind cercetarea-inovarea si transferul tehnologic in economie,
cu precadere in intreprinderile mici si mijlocii;
- aplicarea unui program privind infiintarea si functionarea fondului
national cu capital de risc destinat cercetarii-inovarii. Fondul cu capital de
risc se va infiinta cu un capital de pornire din partea statului, urmand sa fie
capitalizat din fonduri private;
- evaluarea nevoilor sectorului privat in domeniul cercetarii-dezvoltarii,
inovarii, pentru a facilita planificarea tematica la nivel national;
- considerarea cheltuielilor de cercetare-dezvoltare-inovare drept
cheltuieli deductibile fiscal.
Intarirea capacitatii institutionale
Guvernul Romaniei isi va concentra atentia in urmatorii 4 ani atat asupra
restructurarii sectorului de cercetare-dezvoltare, cat si asupra intaririi
capacitatii institutionale a autoritatilor publice care au rol in elaborarea si
implementarea politicilor de cercetare-dezvoltare, inovare.
In acest scop, Guvernul Romaniei va aplica urmatoarele masuri:
A. La nivelul autoritatilor publice:
- infiintarea unui Consiliu National de Cercetare si Dezvoltare
Tehnologica, format din reprezentanti ai institutiilor de cercetare,
autoritatea publica in domeniul cercetarii-dezvoltarii, educatiei, politicilor
regionale, precum si autoritatii in domeniul aplicarii politicilor industriale.
Rolul de coordonator al acestui consiliu va apartine ministerului de resort;
- fixarea mecanismelor de cooperare si colaborare cu autoritatile publice
care elaboreaza si aplica politici industriale si de dezvoltare a sectorului
privat, politici educationale, politici regionale, pentru a facilita transferul
tehnologic in economie, macrocoordonarea sectorului de cercetare-dezvoltare pe
teme de cercetare, precum si corelarea cu programele europene pentru care se
asigura finantarea. Cooperarea va urmari, in prima faza, evaluarea punctelor
tari si slabe din economie, inclusiv identificarea clusterelor industriale la
nivel teritorial;
- coordonarea, corelarea tematica si unificarea procedurala a programelor
de granturi pentru cercetare stiintifica;
- corelarea programelor de cercetare cu cele de pregatire universitara si
postuniversitara;
- instituirea unui sistem unic de evaluare a unitatilor de
cercetare-dezvoltare, a activitatilor si personalului din acest domeniu;
- stabilirea criteriilor de selectie a organizatiilor private care asigura
functionarea centrelor de transfer tehnologic;
- generalizarea finantarii competitive a programelor si proiectelor de cercetare;
- reducerea braindrain-ului in sistemul de cercetare-dezvoltare, prin
acordarea cercetatorilor a unor bonusuri financiare, reprezentand o cota
procentuala din valoarea totala a temelor de cercetare pentru care s-au acordat
granturi.
B. La nivelul unitatilor de cercetare-dezvoltare
- aplicarea unui program de ajustare structurala a unitatilor de
cercetare-dezvoltare. Programul se va aplica concomitent cu un proiect privind
instruirea si formarea profesionala continua in managementul centrelor de
cercetare-dezvoltare si inovare, pentru a facilita cresterea gradului de
absorbtie a fondurilor publice si private pe masura generalizarii sistemului
competitiv de finantare a programelor si proiectelor de cercetare;
- asigurarea unui nivel de salarizare a personalului din activitatea de
cercetare stiintifica si dezvoltare tehnologica la acelasi nivel cu salarizarea
personalului didactic din invatamantul superior, pe baza corespondentei actuale
a gradelor stiintifice si a celor didactice;
- reglementarea dreptului personalului de cercetare de a ocupa functii de
executie cu norma intreaga, precum si functii de conducere in invatamantul
superior, corelativ cu posibilitatea personalului didactic din invatamantul
superior de a ocupa functii de executie cu norma intreaga, respectiv functii de
conducere in unitatile de cercetare-dezvoltare;
- dezvoltarea sistemului consortial intre universitati publice sau private
si unitati de cercetare-dezvoltare-inovare;
- clarificarea statului juridic al unitatilor de cercetare-dezvoltare;
- aplicarea unui proiect privind instruirea personalului din unitatile de
cercetare-dezvoltare in marketing.
Aplicarea politicilor publice in domeniul cercetarii-dezvoltarii se va face
prin urmatoarele programe incluse in planul national:
- evaluarea periodica a punctelor tari si slabe din economie, dupa modelul
avantajului competitiv, pentru a fixa prioritatile in cercetarea fundamentala
si aplicativa;
- infiintarea retelei nationale pentru diseminarea rezultatelor
cercetarii-inovarii si asigurarea transferului tehnologic (infiintarea
centrelor regionale de transfer tehnologic si a centrelor de transfer
tehnologic in universitati);
- aplicarea programului pentru tehnologii avansate (integrat in planul
national, dar cu aplicare prioritara);
- aplicarea programului national de cercetare-dezvoltare, inovare, elaborat
si aplicat in baza planului national de cercetare-dezvoltare, inovare;
- infiintarea si functionarea fondului national cu capital de risc destinat
cercetarii-inovarii si alocarea unui fond din bugetul de stat pentru garantarea
creditelor;
- evaluarea unitara a organizatiilor, activitatilor si personalului din
domeniul cercetare-dezvoltare;
- generalizarea sistemului competitiv de finantare a proiectelor de
cercetare-dezvoltare, inovare;
- ajustarea structurala a unitatilor de cercetare-dezvoltare;
- dezvoltarea unui program de infiintare si organizare a parcurilor
stiintifice si tehnologice, cu precadere in centrele universitare;
- formarea profesionala continua in domeniul managementului unitatilor de
cercetare-dezvoltare, dezvoltarii organizationale si marketingului;
- realizarea investitiilor de capital in infrastructura de
cercetare-dezvoltare a institutelor nationale, in raport cu eligibilitatea
acestora pe temele de cercetare selectate.
CAP. 7
Politica de protectie sociala
In vederea imbunatatirii actualului sistem de protectie sociala din
Romania, masurile Guvernului Romaniei au in vedere atingerea urmatoarelor tinte
strategice:
- reducerea saraciei si a marginalizarii sociale;
- imbunatatirea standardului de viata pentru persoanele varstnice;
- asigurarea accesului la sistemul de asigurari sociale proportional cu
nivelul contributiilor la sistem;
- reducerea progresiva a numarului persoanelor asistate si incurajarea
acestora pentru identificarea de surse alternative de securitate sociala;
- asigurarea de conditii pentru egalitatea de sanse si participarea sociala
a persoanelor cu handicap si a celor provenite din medii defavorizate.
Pentru atingerea acestor tinte strategice, Guvernul Romaniei va promova
urmatoarele masuri:
I. Sistemul de pensii
O prioritate a Guvernului o reprezinta imbunatatirea standardului de viata
pentru persoanele varstnice prin reasezarea pe baze echitabile a sistemului de
asigurari sociale, in principal, prin reformarea sistemului public de pensii.
Pentru rezolvarea problemei de fond a sistemului de pensii, Guvernul Romaniei
va pune in aplicare un set unitar de masuri legislative axat pe trei obiective
principale:
- consolidarea financiara a sistemului public de pensii si asigurarea unui
venit adecvat pentru pensionarii din sistem;
- reconstructia sistemului public de asigurari sociale prin
"curatarea" sa, printre alte masuri, de unele tipuri de prestatii
necontributive;
- introducerea de noi alternative de finantare si de administrare a
pensiilor de tipul sistemelor de pensii capitalizate, administrate privat, care
sa asigure pensionarilor viitori nu numai un venit sigur, dar si decent.
In acest sens, Guvernul Romaniei va aplica urmatoarele masuri:
I.1. Reformarea sistemului public de pensii
Guvernul Romaniei va asigura eliminarea nedreptatilor existente in sistemul
de pensii si va urmari pastrarea puterii de cumparare a pensiilor prin:
- Eliminarea inechitatilor din sistemul public de pensii
Urgentarea procesului de recalculare a tuturor pensiilor aflate in plata,
astfel incat sa fie respectat principiul "la conditii egale de pensionare,
pensii egale, indiferent de anul iesirii la pensie".
Pensiile recalculate vor intra in plata pe grupe de pensionari in functie
de anul iesirii la pensie, primele grupe fiind pentru persoanele carora li s-a
deschis dreptul la pensie pana la 1 ianuarie 1990.
- Protejarea puterii de cumparare a pensiilor
Toate pensiile care au fost recalculate vor fi ulterior indexate cu
indicele de crestere a preturilor de consum, astfel incat sa fie acoperita 100%
cresterea preturilor.
- Majorarea pensiilor
Pensionarii trebuie sa beneficieze de avantajele cresterii economice. In
acest sens, pensiile vor fi majorate astfel incat pana in anul 2008 pensiile sa
creasca in termeni reali cu aproximativ 30% .
- Cresterea puterii de cumparare a pensionarilor din agricultura
Sumele necesare pentru pensionarii proveniti din randurile agricultorilor
vor fi suportate din bugetul de stat si vor fi administrate de catre Casa
Nationala de Pensii si Alte Drepturi de Asigurari Sociale (CNPAS) in aceleasi
conditii ca si cele din sistemul public de pensii. Pensionarii agricultori vor
beneficia de aceleasi indexari ca si cele care se vor acorda pensionarilor din
sistemul public de pensii. Rata majorarii pensiilor agricultorilor va devansa rata
de crestere a pensiilor din sistemul public de pensii.
- Majorarea veniturilor bugetului asigurarilor sociale
In scopul majorarii veniturilor bugetului asigurarilor sociale se va
actiona pentru consolidarea financiara, administrativa si functionala a
actualului sistem public de pensii prin:
- Cresterea gradului de colectare a contributiilor
- Reducerea arieratelor la bugetul pensiilor prin reducerea reesalonarilor
si interzicerea scutirilor, precum si introducerea unor reguli stricte de executare
silita.
- Cresterea numarului de contribuabili la sistem prin:
- politici active in sfera ocuparii fortei de munca in vederea crearii
de locuri de munca si a cresterii numarului de angajati cu forme legale;
- atragerea in sistem a persoanelor care lucreaza in agricultura sau ca
liberi intreprinzatori (care in prezent sunt neasigurati);
- cuprinderea cetatenilor romani care realizeaza venituri lucrand in
strainatate in sistemul de asigurari sociale.
- Intarirea capacitatii institutionale si de conducere a sistemului de
pensii (organizare, conducere, educatie, transparenta, sistem informatic) prin:
- crearea autonomiei decizionale si de conducere a CNPAS;
- reorganizarea interna a CNPAS, cu structuri flexibile, delegare clara
de responsabilitati si puteri decizionale, precum si orientare directa catre
elementele componente ale noului sistem de pensii;
- redimensionarea numarului de functionari din structurile centrale si
orientarea catre structurile locale in vederea realizarii unei relatii
transparente cu publicul deservit si a eficientizarii activitatii;
- urgentarea crearii structurii informatice necesare (retele, baze de
date, software si instruire a personalului);
- crearea unui sistem de selectie si instruire atitudinala si
aptitudinala a personalului CNPAS, in corelatie cu prevederile noii legi a
sistemului public de pensii si cu necesitatile de transparenta ale acestuia.
I.2. Introducerea in sistemul de pensii a noi componente
Prin masurile pe care le va promova, Guvernul Romaniei va asigura o
crestere a calitatii vietii pensionarilor mai apropiata de cea din perioada
activa prin introducerea si implementarea in cadrul sistemului de asigurari
sociale a unor noi componente, facultative si obligatorii, administrate privat.
- Introducerea schemelor de pensii facultative administrate privat
- imbunatatirea proiectului de lege privind pensiile ocupationale
(contributii, deductibilitate, grad de acoperire, reglementare si supraveghere
stricta, regim de investitii si sistem de garantii);
- completarea sistemului pensiilor ocupationale cu componente
legislative dedicate angajatilor din sistemul bugetar si din institutiile
publice;
- introducerea unor alte posibilitati de pensii facultative
administrate privat, de tipul fondurilor de pensii private, cu contributii
deductibile si administrare privata, participarea la aceste fonduri fiind
optiunea individuala a fiecarei persoane care realizeaza venituri profesionale.
- Introducerea fondurilor obligatorii de pensii administrate privat, in
conditiile unui control public transparent si eficient asupra gestionarii
acestora.
II. Ocuparea fortei de munca si somaj
Principiile care vor sta la baza actiunii Guvernului Romaniei in acest
domeniu sunt:
- Implicarea partenerilor sociali, respectiv sindicate, patronate,
administratie publica, in elaborarea politicilor si strategiilor pentru
implementarea unor programe speciale in domeniul ocuparii;
- Sanse egale pentru toti furnizorii de servicii de pe piata muncii
(furnizorii de consiliere, formare profesionala si de ocupare);
- Deplasarea centrelor de decizie catre unitatile locale, pe baza
obiectivelor stabilite pentru a se trece la un management competitiv, care sa
conduca la cresterea responsabilitatilor locale si la optimizarea folosirii
resurselor;
- Repartizarea teritoriala a resurselor centralizate se va face
transparent, pe criterii obiective, in baza contributiilor locale si a nevoilor
de actiune.
Avand drept obiectiv cresterea gradului de ocupare si scaderea reala a
ratei somajului, Guvernul Romaniei va promova urmatoarele masuri:
II.1. Masuri pasive
- Modificarea cuantumului indemnizatiei de somaj in functie de stagiul de
cotizare si contributia la bugetul asigurarilor sociale de somaj. Cuantumul
indemnizatiei de somaj va fi o suma fixa, neimpozabila, lunara, reprezentand
75% din salariul de baza minim brut pe tara, in vigoare la data stabilirii
acesteia, la care se adauga, in functie de stagiul de cotizare, o suma
reprezentand un anumit procent din media salariului brut realizat in ultimele
12 luni. Procentul din salariul brut realizat in ultimele 12 luni, care se
utilizeaza la stabilirea indemnizatiei de somaj in functie de stagiul de
cotizare, se va stabili prin lege;
- Absolventii de invatamant preuniversitar si universitar vor fi stimulati
pentru insertia pe piata muncii prin acordarea unei prime de un salariu minim
brut pe economie, la care se adauga o suma egala cu valoarea indemnizatiei de
somaj la care ar mai fi avut dreptul in conditiile legii. Angajatorii vor fi
scutiti de plata contributiei la fondul de somaj aferenta absolventilor
incadrati pe o perioada de 1 an;
- Angajatorii care incadreaza someri care sunt parinti unici sustinatori ai
familiilor monoparentale sau persoane in varsta de peste 45 de ani vor fi
scutiti de plata contributiei la fondul de somaj pe o perioada de un an;
- Asigurarile facultative in sistemul asigurarilor de somaj se vor realiza
numai in pachet cu asigurarile sociale si de sanatate (Agentia Nationala pentru
Ocuparea Fortei de Munca contribuie la fondul de pensii si de sanatate in
favoarea somerilor).
II.2. Masuri active
Guvernul Romaniei va urmari cresterea constanta a ponderii masurilor de
stimulare a ocuparii in totalul cheltuielilor sociale de somaj.
- Promovarea unor programe speciale in parteneriat pentru diminuarea
somajului de lunga durata, atat in randul tinerilor, cat si al persoanelor care
au depasit varsta de 45 de ani, precum si in randul persoanelor care au
dificultati de integrare;
- Medierea locurilor de munca
Se are in vedere utilizarea si perfectionarea sistemului electronic la
nivel local si national si accesul persoanelor aflate in cautarea unui loc de
munca la acest sistem, printr-un program clar stabilit de Agentia Nationala
pentru Ocuparea Fortei de Munca (ANOFM) si agentiile judetene. Ocuparea
locurilor de munca vacante se va face prin concurs, iar incadrarea se va
realiza in exclusivitate in baza criteriilor de competenta a sanselor egale si
a eliminarii oricarei forme de discriminare.
- Formarea profesionala
Se va organiza astfel incat sa raspunda solicitarilor de pe piata muncii
avand ca sursa bugetul de somaj, fiind flexibilizata pentru nevoile de pe piata
locala a muncii. Pentru persoanele din mediul rural se vor organiza programe
speciale de formare profesionala pentru meserii specifice.
- Consilierea si informarea in cariera
Se va urmari functionarea si dezvoltarea cabinetelor de consiliere si
incadrarea numai a persoanelor de specialitate care sunt capabile sa presteze
aceasta munca.
De asemenea, va fi imbunatatita baza materiala, prin infiintarea unor
biblioteci de specialitate si extinderea acestui serviciu prin conlucrarea cu
cabinetele private.
- Creditarea in conditii avantajoase
Pentru a creste eficienta acestei masuri si pentru a avea un control asupra
numarului de persoane care vor fi incadrate de catre agentii economici
creditati in conditii avantajoase, in conformitate cu prevederile legale,
procentul din locurile de munca nou-create ce vor fi ocupate de somerii aflati
in evidenta agentiilor pentru ocuparea fortei de munca va fi de minimum 60%,
fata de 50% in prezent.
- Bursele de locuri de munca
Vor fi organizate de doua ori pe an: primavara - bursa generala de locuri
de munca - si toamna - bursa de locuri de munca pentru absolventii de
invatamant universitar si preuniversitar. Atunci cand piata muncii va lansa o
cerere stringenta, se vor organiza si burse speciale pentru ocuparea de locuri
de munca.
II.3. Masuri institutionale
- Crearea autonomiei decizionale si de conducere a ANOFM;
- Largirea ofertei de locuri de munca in strainatate, prin promovarea
competitiei intre agentiile acreditate sa plaseze forta de munca;
- Descongestionarea si fluidizarea activitatii Oficiului pentru Migratia
Fortei de Munca in Strainatate prin subcontractare catre agentiile acreditate.
III. Raporturile de munca
Aplicarea noului Cod al muncii a generat o serie de dificultati care
franeaza dezvoltarea pietei muncii si a unei economii de piata functionale.
Tinand seama de aceasta situatie, vor fi aduse o serie de imbunatatiri care sa
apere, in egala masura, atat drepturile salariatului, cat si pe cele ale
angajatorului, sa conduca la descurajarea muncii la negru, la diminuarea
numarului conflictelor si litigiilor de munca, dar si la stimularea
investitiilor si, prin urmare, la cresterea veniturilor bugetului de stat.
Modificarea Codului muncii se va face in urma unei largi dezbateri publice cu
partenerii sociali.
IV. Politica veniturilor
Vor fi initiate si aplicate masuri de reducere a fiscalitatii pe munca, cu
scopul de a creste gradul de ocupare, sporirea venitului net si diminuarea
muncii la negru. Salariul mediu brut pe economie va creste in perioada 2005 -
2008 cu aproximativ 60% fata de nivelul actual, iar salariul minim brut pe
economie va urma cel putin dinamica de crestere a acestuia.
In sectorul economic concurential, unde statul este actionar majoritar, vor
fi remodelate criteriile de performanta in vederea asigurarii unei corelari
reale intre eficienta economica, productivitatea muncii si veniturile salariale
(indicele de crestere a castigurilor salariale trebuie sa fie devansat de
indicele de crestere a productivitatii muncii, calculata in unitati fizice sau
valorice, dupa caz, in conditii comparabile).
In sectorul bugetar se va elabora si aplica un nou sistem de salarizare a
functionarilor publici si a personalului contractual, care sa aiba la baza
criterii de diferentiere si de corelare a salariilor intre functii si domenii
de activitate bugetara (studii, competenta, activitate desfasurata,
responsabilitate in exercitarea functiei etc.), astfel incat in perioada 2005 -
2008 salariile personalului bugetar sa creasca in medie cu 60% fata de nivelul
existent la data de 31.12.2004.
In vederea diversificarii pachetelor salariale, precum si a generarii unei
politici active de protectie sociala autodeterminata se va introduce un sistem
de deductibilitati ale contributiilor voluntare pentru anumite tipuri de
asigurari.
V. Asistenta sociala
Guvernul va continua si accelera procesul de reforme, in concordanta cu
nevoile actuale ale cetateanului si ale societatii romanesti.
Venitul minim garantat
Venitul minim garantat, care se adreseaza celor mai sarace segmente
sociale, se va acorda astfel incat acestea sa depaseasca nivelul de saracie in
care traiesc, insa fara a descuraja atitudinea fata de munca. Venitul se va
acorda in functie de necesitatile reale, insa procedurile de selectie vor fi
simplificate si perfectionate. Guvernul va urmari sa nu mai existe intarzieri
in acordarea acestui ajutor.
Imbunatatirea echilibrului socioeconomic al familiei
In vederea imbunatatirii echilibrului socioeconomic al familiei, Guvernul
Romaniei are in vedere atingerea urmatoarelor obiective:
- redimensionarea masurilor de protectie sociala pasiva/ajutor financiar
pentru familiile cu nevoi speciale/si dinamizarea masurilor active de
solidaritate familiala;
- reducerea disparitatilor fata de accesul la resursele dezvoltarii
existente intre familiile din mediul urban si cele din mediul rural;
- redimensionarea cadrului legal si institutional privind protectia
maternitatii, cresterea natalitatii si reducerea abandonului de copii;
- reducerea fenomenului violentei in familie, cresterea gradului de
educatie si securitate familiala;
- sporirea participarii active a societatii civile si dezvoltarea durabila
a parteneriatului in beneficiul dezvoltarii si protectiei familiei.
Pentru realizarea acestor obiective strategice vor fi promovate urmatoarele
programe:
- Programul de masuri pentru cresterea venitului familial si a calitatii
vietii de familie
- corelarea nivelului venitului minim garantat cu salariul minim pe
economie;
- majorarea alocatiei de stat pentru copii pana la circa 10 euro;
- darea in folosinta gratuita, in limita terenului disponibil, pentru
familiile sarace din mediul rural, a unei suprafete de teren agricol, astfel
incat suprafata detinuta impreuna cu cea primita in folosinta sa fie de 0,5 ha;
- atragerea resurselor locale pentru sporirea construirii locuintelor
sociale pentru persoanele defavorizate si revizuirea capacitatilor existente
(va fi lansata in acest sens o campanie nationala de sprijin);
- elaborarea unui set de masuri active pentru integrarea pe piata muncii a
sustinatorilor de familie someri (angajatorii care incadreaza someri care sunt
parinti unici sustinatori ai familiilor monoparentale vor fi scutiti de plata
contributiei la fondul de somaj pe o perioada de un an);
- lansarea unui Program de integrare a familiei in problemele comunitare
(programe de educatie pentru sanatate, educatie civica, educatie pentru
protectia mediului etc.)
- Programul pentru sustinerea familiei tinere
- construirea de locuinte in sistemul creditelor ipotecare;
- acordarea unui sprijin financiar in suma de 200 de euro la constituirea
familiei, la prima casatorie a fiecaruia dintre soti;
- organizarea serviciilor de consiliere familiala in fiecare oras sau prin
asocierea mai multor orase sau comune;
- promovarea unor politici de atragere a agentilor economici, pentru a
sustine familiile tinere prin reducerea preturilor la obiectele casnice
achizitionate in primii doi ani de casatorie.
- Programul de masuri pentru concilierea vietii de familie cu cea
profesionala
- organizarea serviciilor de sprijin al muncii in gospodarie/revizuirea conditiilor
de acces la sursa de apa, canalizare, electricitate, caldura;
- promovarea politicilor de educare, pentru responsabilizarea egala a
membrilor cuplului familial fata de problemele din gospodarie;
- sporirea facilitatilor de acces egal la formare si perfectionare
profesionala;
- reorganizarea serviciilor de crestere, ingrijire si educare a copiilor in
afara familiilor - largirea retelei in mediul rural.
- Programul de integrare a familiilor de rromi in comunitate
- acordarea de teren in suprafata de maximum 0,5 ha, in folosinta directa
si gratuita familiilor de rromi nevoiase, in limita disponibilului;
- relansarea mestesugurilor/meseriilor specifice rromilor;
- reintegrarea in munca/participarea prin munca la dezvoltarea comunitatilor
locale;
- dezvoltarea incubatoarelor de mici intreprinzatori pentru rromi;
- dezvoltarea programelor nationale privind ameliorarea conditiilor de
viata, prin colaborare cu actorii societatii civile (educatie pentru sanatate,
civica, solidaritate familiala etc.)
Reducerea abandonului de copii si sporirea natalitatii
- acordarea unei indemnizatii lunare, pentru cresterea copiilor pana la 2
(3) ani, femeilor neasigurate in sistemul asigurarilor sociale pentru fiecare
din primii trei copii;
- acordarea unei indemnizatii lunare, pentru cresterea copilului pana la 2
(3) ani, persoanelor asigurate care isi reiau activitatea in acest interval de
timp.
Ameliorarea starii de sanatate a familiei, reducerea mortalitatii materne
si infantile
- organizarea activitatilor de educatie pentru sanatatea familiei (cu
precadere in mediul rural);
- organizarea (impreuna cu Ministerul Sanatatii) a unei campanii de sprijin
pentru femeile gravide cu riscuri la nastere sau cu sanatate precara;
- revizuirea, impreuna cu Ministerul Sanatatii, a conditiilor oferite de
maternitati si spitalele de copii si a calitatii serviciului medical;
- realizarea campaniei de introducere obligatorie a consilierilor pentru
viata de familie;
- realizarea campaniei de consiliere obligatorie pentru sanatatea
reproducerii (mai ales in mediul rural) si a protectiei femeii gravide in
familie;
- aplicarea masurilor legale de reducere a abandonului de copii, promovarea
unor masuri active de sprijin pentru cresterea potentialului familial de
pastrare a copilului; responsabilizarea parintilor si activarea solidaritatii
comunitare de sprijin al familiei/mamei care se afla in risc de abandon al
copilului;
- realizarea programului de formare a expertilor in domeniul protectiei
familiei, care urmeaza a fi pusi la dispozitia structurilor specializate din
cadrul administratiei locale.
Integrarea familiei in viata comunitara/combaterea formelor de discriminare
in cadrul familiei (violenta in familie)
La nivelul comunitatilor locale:
- organizarea centrelor de consiliere pentru viata de familie;
- organizarea adaposturilor pentru victimele violentei in familie (campania
de informare a prevederilor legii pentru prevenirea si combaterea violentei in
familie);
- implicarea familiei in dezvoltarea spiritului comunitar prin Programul
National "Familia si comunitatea".
Va fi imbunatatita legislatia pentru prevenirea si combaterea violentei in
familie.
Politicile, programele, actiunile se vor realiza printr-o larga colaborare
cu celelalte structuri guvernamentale, cu reprezentantii societatii civile etc.
Reformarea sistemului de protectie a copilului
Guvernul Romaniei va aplica o strategie de reformare a sistemului de
protectie a copilului si va actiona in vederea promovarii si protejarii
drepturilor tuturor copiilor, indiferent de sex, apartenenta etnica si sociala,
religie, opinie politica sau de alta natura, nationalitate, rasa, limba,
infirmitate, nastere sau situatia copilului ori a parintilor sau a tutorilor
sai.
Guvernul Romaniei va continua reforma in domeniul protectiei copilului
actionand, cu prioritate, in urmatoarele directii:
- Continuarea descentralizarii serviciilor si alocatiilor
Vor fi implementate servicii sociale pentru protectia drepturilor copilului
la nivelul fiecarei unitati administrativ-teritoriale, pana la nivelul
comunelor. Activitatea de asistenta sociala se va desfasura cat mai aproape de
mediul in care se dezvolta fiecare copil, in cadrul familiei sale si al
comunitatii de origine. Astfel, in functie de problemele sociale cu care se
confrunta, consiliile locale vor fi sprijinite pentru infiintarea diferitelor
servicii alternative, cum ar fi: centre de zi, (inclusiv pentru copiii cu
dizabilitati), servicii de asistenta maternala, servicii de consiliere
(inclusiv a parintilor), servicii de prevenire a abandonului si de mentinere a
copilului in propria familie etc.
Aplicarea acestor masuri va conduce la infiintarea de servicii sociale la
nivelul fiecarei unitati administrative (conform Legii nr. 705/2001 a
asistentei sociale), precum si la dezvoltarea unor servicii de tip "centru
de zi, consiliere si sprijin financiar", care vor reduce numarul de copii
ce vor intra in sistemul rezidential de protectie si al celor care abandoneaza
scoala.
- Cresterea responsabilizarii comunitatilor locale in domeniul protectiei
drepturilor copilului
Romania este obligata sa creeze de urgenta structuri sociale menite sa
asigure conditii pentru realizarea parteneriatului social indispensabil
managementului sistemului de protectie sociala. In acest sens, va fi sustinuta
infiintarea, la nivelul comunitatilor locale, a "Consiliilor comunitare
consultative" - organisme independente, formate pe baza de voluntariat din
persoane reprezentantive pentru comunitate (preoti, doctori, consilieri,
profesori etc.). "Consiliul comunitar consultativ" va fi infiintat
prin hotarare a consiliului local si va oferi consultanta si sprijin
autoritatilor administratiei publice locale in rezolvarea problemelor privind
protectia familiei si a copilului.
- Integrarea sociala a copiilor si tinerilor institutionalizati
Guvernul Romaniei va promova masuri de integrare sociala a copiilor care se
confrunta cu probleme de perceptie in procesul de invatamant (dislexici,
disgrafici, discalculiali, cu deficiente de concentrare), precum si a copiilor
infectati cu HIV/SIDA.
Autoritatile vor sprijini tinerii institutionalizati, in varsta de peste 18
ani, in vederea integrarii acestora in viata sociala.
- Specializarea personalului
In scopul cresterii calitatii serviciilor prestate, va fi prevazuta
obligativitatea ca personalul din sistem sa fie pregatit si specializat, prin
cursuri organizate de universitati sau organizatii neguvernamentale acreditate
in acest domeniu. De asemenea, prin acordarea unor stimulente financiare va fi
stimulata incadrarea de personal cu studii superioare.
- Concesionarea serviciilor si colaborarea cu organizatiile nonprofit si
institutionalizarea practicilor novatoare intr-un sistem global, coerent si
diversificat de protectie a copilului:
- elaborarea unui nomenclator al serviciilor si institutiilor
rezidentiale care vor fi concesionate;
- infiintarea unor centre de consultanta regionala.
Prin aplicarea acestor masuri, va fi construit un sistem eficient si
diversificat de servicii si alocatii, racordat la realitatile societatii
romanesti, care sa asigure aplicarea neselectiva a principiilor prevazute in
Declaratia Universala a Drepturilor Copilului, pentru toti copiii din Romania.
Protectia persoanelor varstnice
Pe langa eliminarea nedreptatilor existente in sistemul public de pensii,
Guvernul Romaniei va promova programe speciale pentru cresterea calitatii
vietii persoanelor varstnice, cu implicarea mai accentuata a autoritatilor
publice locale si a organizatiilor civice in acordarea serviciilor
sociomedicale si de ingrijire. In acest sens, vor fi promovate urmatoarele
masuri:
- constructia de noi camine, precum si modernizarea celor existente, pentru
crearea unor conditii decente de trai acestor persoane;
- realizarea unor servicii integrate sociomedicale la domiciliu;
- sprijinirea instruirii si formarii personalului care furnizeaza servicii
de ingrijire la domiciliu;
- elaborarea de standarde de calitate in domeniul serviciilor de ingrijire
la domiciliu;
- dezvoltarea cadrului institutional si organizatoric care sa permita
implementarea serviciilor de ingrijire la domiciliu (retea de centre comunitare
integrate cu unitatile de asistenta medicala si sociala);
- modificarea legii privind acordarea unui ajutor lunar pentru sotul
supravietuitor, in sensul urgentarii datei de aplicare;
- programe speciale pentru prevenirea situatiei de dependenta si cresterea
implicarii persoanelor varstnice in viata sociala;
- stabilirea de parteneriate cu autoritatile administratiei publice locale,
pentru dezvoltarea serviciilor sociale comunitare;
- sprijinirea organizatiilor civile si a cultelor religioase furnizoare de
servicii de asistenta sociala destinate persoanelor varstnice fara familie.
VI. Protectia sociala a persoanelor cu dizabilitati
In ceea ce priveste persoanele cu dizabilitati, Guvernul Romaniei va urmari
imbunatatirea situatiei acestora, in principal, prin urmatoarele masuri:
- revizuirea Strategiei nationale privind protectia speciala si incadrarea
in munca a persoanelor cu handicap, tinandu-se cont de Regulile Standard ale
ONU;
- abordarea sistematica a accesibilizarii mediului social, institutional,
de munca, astfel incat sa poata fi utilizata in mod eficient resursa umana
reprezentata de persoanele cu dizabilitati;
- centrarea protectiei speciale pe oferirea de locuri de munca si
micsorarea ponderii asistentei pasive, bazate pe alocatii;
- simplificarea modalitatii de determinare si atestare a dizabilitatii
(inclusiv criteriile exclusiv medicale), precum si a procedurilor de obtinere a
sprijinului specific (si de recunoastere a drepturilor);
- restructurarea institutionala, prin (re)evaluarea personalului implicat
in sprijinul specializat, dar si prin clarificarea rolului pe care il joaca
diversele autoritati ale statului;
- reanalizarea statutului institutiilor de asistenta sociala pentru
persoanele cu handicap si a caminelor de ingrijire a persoanelor varstnice;
- urmarirea aplicarii prevederilor legale cu privire la accesibilizarile
pentru persoanele cu handicap motor.
VII. Imbunatatirea legislatiei cu caracter reparatoriu pentru persoanele
persecutate din motive politice si etnice si ale persoanelor care si-au
satisfacut stagiul militar in detasamente de munca
CAP. 8
Politica in domeniul sanatatii
Sistemul sanitar este in prezent mult ramas in urma din punctul de vedere
al reformarii sale. Din aceasta cauza el nu a contribuit la cresterea calitatii
ingrijirilor de sanatate, la largirea accesului populatiei la aceste servicii
si la scaderea indicatorilor de mortalitate si morbiditate. O mare parte a
populatiei ramane in afara accesului efectiv la serviciile sanitare, din cauza
dificultatilor financiare si de transport. O serie de indicatori specifici
sanatatii si demografiei ne plaseaza in continuare pe pozitii inacceptabile in
clasamentul european. Alocarile bugetare pentru sanatate, cat si cheltuielile
totale efectuate in Romania, pentru sanatatea fiecarui locuitor, ne plaseaza pe
ultima pozitie intre tarile candidate la Uniunea Europeana. Pe fondul acestei
subfinantari cronice, managementul sistemului si unitatilor sanitare este de slaba
calitate, cu efecte dramatice asupra eficientei cu care contributiile pentru
sanatate ale populatiei sunt cheltuite.
Guvernul Romaniei isi propune ca obiective prioritare:
- realizarea efectiva a accesului egal al cetatenilor la ingrijirile sanitare
de baza
- cresterea calitatii vietii, prin imbunatatirea calitatii si sigurantei
actului medical
- apropierea de indicatorii de sanatate si demografici ai tarilor
civilizate, in acelasi timp cu scaderea patologiei specifice tarilor subdezvoltate
Responsabilitatile ce ii revin Guvernului, in planul strategiei din
domeniul sanatatii, sunt urmatoarele:
- Guvernul Romaniei va actiona pentru asigurarea egalitatii de sanse a
cetatenilor, garantand accesul nediscriminatoriu la ingrijiri medicale de baza,
indiferent de veniturile realizate, ca drept fundamental al acestora.
- In toate actiunile sale, Guvernul Romaniei va pune accentul pe
respectarea dreptului populatiei de a opta liber pentru acele ingrijiri de
sanatate, peste cele esentiale, pe care le considera adecvate pentru propria
sanatate, fara ca aceasta optiune sa fie impusa de stat. In acest sens,
Guvernul va incuraja dezvoltarea unui sistem privat de asigurari de sanatate.
- Guvernul Romaniei va sprijini cresterea coeziunii sociale, prin
restabilirea principiului solidaritatii in cadrul asigurarilor sociale de
sanatate. Astfel, va fi reintrodusa contributia la asigurarile de sanatate a
tuturor persoanelor care realizeaza venituri.
- Guvernul Romaniei va stimula privatizarea preponderenta a infrastructurii
unitatilor medicale, cu exceptia facilitatilor, care, prin nivelul prea mare al
investitiilor presupuse, nu pot fi suportate de operatori privati sau de
autoritatile locale, precum si cu exceptia celor de importanta strategica
pentru sanatatea populatiei.
- In scopul cresterii calitatii ingrijirilor medicale, Guvernul Romaniei va
incuraja competitia dintre furnizorii de servicii medicale, precum si dintre
casele de asigurari.
- Guvernul Romaniei va actiona impotriva discriminarilor si inegalitatilor,
stabilind reguli egale pentru libera concurenta in domeniul sanitar. Sistemul
sanitar se va baza pe principiul concurentei intre furnizori, pentru fondurile
existente, statul respectand neutralitatea fata de toti furnizorii de ingrijiri
de sanatate.
- In intreg sistemul sanitar se vor introduce modalitati de plata care sa
reflecte activitatea individuala a fiecarui furnizor de servicii medicale.
- Guvernul Romaniei va actiona pentru consolidarea descentralizarii decizionale.
In acest scop, autoritatilor locale li se vor crea mecanisme legale pentru a
putea ca, o data cu finantarea adecvata a unitatilor sanitare spitalicesti, sa
poata lua decizii pentru ingrijirea sanatatii populatiei din zona. Astfel,
statul isi va restrange influentele asupra sistemului sanitar, concentrandu-se
asupra problemelor majore de sanatate publica si asupra protejarii si
respectarii drepturilor pacientilor.
- Guvernul Romaniei va asigura finantarea adecvata pentru sanatate.
Imbunatatirea finantarii sistemului sanitar se va baza pe alocarea prioritara a
resurselor obtinute in urma cresterii economice, pe realocarea bugetelor in
interiorul sistemului, precum si pe inlaturarea acelor cheltuieli ce nu apartin
sistemului sanitar. Sursele avute in vedere pentru a suplimenta cheltuielile
pentru sanatate in concordanta cu nevoile reale ale populatiei vor fi:
achitarea de la buget a sumelor pentru unitatile medico-sociale si pentru
accidentele de munca, cresterea bazei de impozitare, crearea de locuri de
munca, obligativitatea de a contribui la fondul de sanatate a celor care pleaca
sa munceasca in strainatate, scaderea muncii la negru, introducerea
asigurarilor private de sanatate, implicarea comunitatilor locale in finantarea
actului medical, cresterea finantarii din bugetul de stat. Sistemul sanitar va
beneficia de o finantare sporita, urmand ca pana in anul bugetar 2008 sa se
ajunga la utilizarea unor sume pentru sanatate care sa reprezinte cel putin 6%
din PIB.
- O prioritate a Guvernului va fi achitarea integrala pana in 2006 a
tuturor datoriilor existente in sistemul sanitar catre furnizori, pentru a
putea introduce respectarea ferma a contractelor in domeniul sanitar.
- Pentru a scadea inechitatile si a asigura demnitatea corpului profesional
medical se vor adopta masuri ferme pentru diminuarea coruptiei din sistemul
sanitar.
In aplicarea orientarilor sale strategice privind reforma in sistemul de
sanatate, Guvernul Romaniei va lua urmatoarele masuri de ordin general:
- Intreaga activitate din domeniul sanitar va avea la baza contracte civile
atat intre asigurati si casele de asigurari, cat si intre acestea din urma si
furnizori. Contractul-cadru al furnizarii serviciilor sanitare in sistemul
asigurarilor sociale se va negocia cu toate organizatiile furnizorilor de
servicii reprezentative la nivel national.
- Vor fi adoptate masuri pentru stimularea atragerii personalului medical
in zonele defavorizate economic (programe speciale ale MS, CNAS, cu sprijinul
comunitatii locale etc.).
- Intregul cost al medicamentelor esentiale pentru ingrijirea sanatatii va
fi acoperit din fondul asigurarilor sociale, fiecare pacient urmand a achita
doar o contributie fixa minimala pentru fiecare reteta eliberata. Pentru
medicamentele de ultima generatie si tehnologiile de varf vor fi create
mecanisme de finantare si de plata pentru a spori accesul echitabil al
populatiei la acestea.
- Se va asigura transparenta utilizarii fondurilor pentru medicamente
compensate si gratuite in ambulator, prin alocarea unei sume adecvate pentru
astfel de cheltuieli pentru fiecare medic, conform principiului "banii
urmeaza pacientul". Se vor inlatura barierele la accesul la medicamente
prin introducerea unor cecuri medicale completate de medici si emise de CNAS
care va garanta plata pentru fiecare reteta gratuita sau compensata.
- Tot in scopul asigurarii transparentei in utilizarea fondurilor se va
introduce obligativitatea evidentierii cheltuielilor efectuate pentru fiecare
pacient pentru toate actele medicale.
- Vor fi luate masuri pentru diminuarea birocratiei excesive care greveaza
atat accesul populatiei la medicamentele gratuite si compensate, cat si
activitatea furnizorilor de servicii medicale si farmaceutice.
- Pentru cresterea calitatii actului medical mecanismele preponderent
coercitive si punitive la adresa personalului medical vor fi inlaturate, urmand
a fi creat cadrul legal si administrativ pentru stimularea si recompensarea
acestora pentru indeplinirea anumitor obiective contractate si indicatori
calitativi.
- Vor fi dezvoltate oficiile pentru protectia beneficiarului de servicii
sanitare in cadrul tuturor caselor de asigurari de stat sau private, avand ca
rol informarea adecvata si interventia prompta in acele situatii in care drepturile
asiguratilor sunt incalcate.
- Pentru a creste accesul la ingrijiri de calitate se va introduce un
sistem informatizat prin care pacientii sa poata afla date privind competenta,
experienta acumulata si nivelul participarii la programele de educatie medicala
continua a tuturor medicilor.
- Pentru persoanele neasigurate si pentru cazurile sociale vor fi
evidentiate sume distincte in bugetul MMSS.
- Guvernul Romaniei va introduce in regim de urgenta Legea finantarii
asezamintelor pentru ingrijirea persoanelor varstnice.
- Sistemul privat de sanatate va beneficia de un cadru legal adecvat pentru
a putea deveni o alternativa prin intermediul asigurarilor private, dar si o
modalitate de completare a serviciilor de care beneficiaza populatia prin
asigurarile sociale de sanatate.
- Guvernul Romaniei va inceta politica de scutire a unor agenti economici
de plata contributiei la Fondul asigurarilor sociale de sanatate.
Pentru corecta aplicare a acestor masuri, ele vor fi insotite de unele
masuri specifice, care vizeaza ameliorarea cadrului institutional din domeniul
sanitar si calitatea serviciilor medicale:
A. Cadru institutional
- Rolul Ministerului Sanatatii va fi redefinit, urmand ca acesta sa
exercite urmatoarele functii principale: elaborarea politicii generale
sanitare, elaborarea si gestionarea programelor de sanatate, asigurarea
controlului calitatii serviciilor medicale prin directiile de sanatate publica
si institutele de sanatate publica, elaborarea standardelor specifice
domeniului medical, asigurarea asistentei medicale de urgenta, dotarea cu
aparatura in profil teritorial, colectarea si diseminarea informatiei,
coordonarea negocierilor si promovarea contractului-cadru al acordarii
ingrijirilor medicale in sistemul asigurarilor sociale de sanatate, aprobarea
tarifelor minime si a celor recomandabile ce pot fi practicate in sistemul
social de ingrijiri de sanatate, sprijinirea cercetarii medicale si a educatiei
medicale, finantarea cheltuielilor neprevazute incumbate de situatii precum
dezastre naturale, epidemii, reglementarea accesului la diversele forme de
protectie sociala.
- Modul de functionare a sistemului asigurarilor sociale de sanatate va fi
repus in forma initiala prin restabilirea principiilor de baza ale asigurarilor
sociale de sanatate: solidaritatea (contributie in procent egal de la toti
asiguratii care realizeaza venituri), echitatea, subsidiaritatea. CNAS va
redeveni o institutie autonoma, controlul public asupra activitatii acesteia si
folosirii fondurilor pentru sanatate revenind Parlamentului. Se va reveni la
autonomia CNAS in colectarea contributiilor pentru sanatate. Casele de
asigurari "paralele" vor fi reorganizate prin asigurarea autonomiei
lor si redistribuirea veniturilor care depasesc media pe tara raportat la
numarul de asigurati catre CNAS. Sumele necesare dotarilor suplimentare si
facilitatilor in sistemele de asigurari "paralele" vor fi alocate din
bugetul anual, in limita fondurilor fiecarui minister in parte.
- Asigurarile private de sanatate vor fi destinate platii diferentei dintre
sumele acoperite de asigurarile sociale de sanatate si valoarea prestatiilor
fiecarui furnizor de servicii medicale si farmaceutice, precum si pentru
achitarea acelor servicii medicale care nu sunt platite de asigurarile de
sanatate. Asigurarile private de sanatate vor reprezenta principala forma
legala pentru reducerea platilor informale. Primele de asigurare vor fi
deductibile. Limita deductibilitatii sumelor utilizate catre asigurarile de
sanatate va fi stabilita anual prin hotarare a Guvernului.
- Managementul spitalelor va fi eficientizat, avandu-se in vedere
urmatoarele masuri:
- se va face o delimitare clara a atributiilor fiecarui spital prin
impartirea in: spitale de urgenta, spitale clinice (institute si spitale de
excelenta), spitale de cronici (preiau pacientii de dupa perioada acuta din
spitalele de urgenta si de excelenta), spitale sociale (subordonate
ministerului de resort):
- managementul spitalelor care nu fac parte din sistemul national de
asigurare a urgentelor se va subordona exclusiv comunitatii locale;
- managerul spitalului, indiferent de pregatirea de baza, va fi obligat
prin contract sa desfasoare doar activitatea pentru care este angajat;
- toate spitalele vor fi supuse activitatii de acreditare si se va stopa
functionarea acelor unitati care nu indeplinesc conditiile de functionare din
punct de vedere sanitar;
- vor fi adoptate masuri care sa limiteze numarul de internari pentru
ingrijiri care pot fi acordate in ambulator in deplina siguranta;
- plata actului medical in spital se va imbunatati; ea va fi corelata cu
nivelul de performanta, precum si cu calitatea actului medical prestat;
- adoptarea de masuri care sa permita vanzarea spitalelor cu pastrarea
destinatiei acestora, inchirierea, concesionarea sau vanzarea unor sectii de
spital catre operatori privati, precum si vanzarea tuturor spatiilor in care se
desfasoara medicina de ambulator catre medicii care lucreaza in acestea;
- acordarea de deductibilitati de la plata impozitului pe profit pentru
investitiile in infrastructura medicala, in scopul stimularii retehnologizarii
si infiintarii de noi unitati medicale private.
B. Serviciile medicale
- Medicina de urgenta va reprezenta una din prioritatile Ministerului
Sanatatii. Va fi infiintat Sistemul national de asigurare a urgentelor, capabil
sa acopere intreg teritoriul cu paramedici, fiind finantat din bugetul de stat.
Asigurarea urgentelor care nu ameninta viata va fi preluata de medicul de
familie, fiind finantata din Fondul asigurarilor sociale de sanatate.
- Medicina de ambulatoriu va reprezenta o alta prioritate, actele normative
ce vor fi elaborate urmand a avea in vedere crearea posibilitatii de a prelua o
cat mai mare parte din ingrijiri la acest nivel, concomitent cu scaderea
numarului de internari.
- Activitatea medicilor de familie va fi orientata pentru a deveni
adevarati consilieri de sanatate ai populatiei; aceasta se va realiza si
printr-o plata mai buna a activitatilor care le revin: efectuarea de masuri de
educatie si profilaxie, depistarea precoce a afectiunilor grave, preluarea
ingrijirilor la externarea din spital, plata suplimentara pentru consultatiile
de urgenta si cele din afara programului etc.
- Ingrijirile la domiciliu vor fi dezvoltate, printre altele, prin
asigurarea lor de catre asistenti medicali cu practica privata, dezvoltarea de
programe speciale pentru persoanele in varsta sau care nu se pot deplasa si
pentru cele cu afectiuni psihice, precum si prin programe specifice de
facilitare a accesului pacientilor din localitatile izolate sau fara asistenta
medicala la serviciile medicale si farmaceutice.
- Serviciu de ambulatoriu al spitalelor va fi utilizat exclusiv pentru
consultul pacientilor externati din spital si pentru efectuarea tratamentelor
care nu necesita internarea. Plata serviciilor se va face exclusiv din fondul
ingrijirilor spitalicesti.
- Se vor adopta masuri pentru un acces mai bun al populatiei la ingrijiri
stomatologice, comparativ cu situatia actuala.
- Vor fi sprijinite actiunile de promovare a sanatatii, precum: lupta
impotriva drogurilor, lupta impotriva alcoolismului, fumatului, promovarea unei
diete echilibrate si lupta impotriva obezitatii, sedentarismului, educatia
sexuala adecvata, sprijinirea ingrijirilor stomatologice, educarea
preponderenta a populatiei cu un nivel scazut de cultura.
CAP. 9
Politica agricola si de dezvoltare rurala
Prin politici publice specifice, Guvernul Romaniei urmareste realizarea
urmatoarelor obiective:
- Finalizarea reformei proprietatii funciare
- Stimularea transformarii gospodariilor taranesti in ferme agricole
familiale cu caracter comercial, formarea clasei de mijloc in spatiul rural
- Alocarea eficienta a resurselor bugetare pentru sprijinirea
producatorilor agricoli
- Sprijinirea valorificarii productiei agricole prin masuri de piata
- Dezvoltarea si modernizarea satelor
- Dezvoltarea pisciculturii
- Gestionarea durabila a padurilor
- Reforma institutionala
I. Finalizarea reformei proprietatii funciare
- incheierea procesului de retrocedare a proprietatilor funciare pe seama
terenurilor aflate in proprietatea Agentiei Domeniilor Statului, privatizarea
terenurilor ramase dupa aceasta actiune si justa despagubire in cazurile
obiective in care retrocedarea nu se poate efectua in natura;
- finalizarea cadrului legal si demararea procesului de despagubire justa
in cazul imobilelor si terenurilor agricole si forestiere care nu au putut fi
retrocedate in natura;
- monitorizarea retrocedarilor de proprietati funciare;
- intabularea tuturor suprafetelor agricole din extravilan si a celor
forestiere, inclusiv a celor rezultate din iesirea din indiviziune, prin
introducerea cadastrului unitar pe cheltuiala statului;
- trecerea in proprietatea asociatiilor proprietarilor de paduri a
drumurilor forestiere si a celorlalte active (case silvice, pepiniere) aflate
pe terenurile forestiere retrocedate;
- clarificarea procedurilor de succesiune a terenurilor, precum si
sprijinirea parcelarii in conditii de eficienta.
II. Stimularea transformarii gospodariilor taranesti in ferme agricole
familiale cu caracter comercial, formarea si consolidarea clasei de mijloc in
spatiul rural
Formarea si extinderea fermelor agricole de tip familial constituie
preocuparea principala a Guvernului. In acest sens, suplimentar politicilor de
sustinere a tuturor exploatatiilor agricole, se vor aplica urmatoarele masuri:
- acoperirea din bugetul statului a cheltuielilor efectuate cu plata
taxelor pentru schimburi si vanzari de terenuri agricole, intocmirea de
documentatii;
- promovarea, in urmatorii 4 ani, a unui Program national de investitii in
ferme zootehnice si vegetale noi si de consolidare a celor existente, adresat
cu prioritate familiilor de tineri;
- asigurarea unei rente funciare viagere, egala cu echivalentul a 100 euro
pe an pentru fiecare hectar de teren agricol vandut de un proprietar in varsta
de minimum 60 de ani, precum si echivalentul a 50 de euro pe an pentru fiecare
hectar de teren agricol detinut de un proprietar in varsta de minimum 60 de
ani, care renunta la folosinta terenului in favoarea unei exploatatii
inregistrate;
- sustinerea fermelor familiale care au minimum 3 vaci, in vederea dotarii
lor cu aparate de muls, instalatii pentru racirea si stocarea laptelui.
III. Alocarea eficienta a resurselor bugetare pentru sprijinirea
producatorilor agricoli, prin:
- subventionarea semintelor selectionate, a materialului saditor si a
materialului seminal genetic ameliorat;
- acordarea de subventii pentru imbunatatirea calitatii materialului
genetic folosit pentru juninci la prima fatare, scrofite, vitei obtinuti, oi -
mioare si berbeci;
- mentinerea in continuare a sprijinului direct si a primelor si
subventiilor pentru produsele agricole de baza introduse in circuitul
comercial;
- incurajarea productiei la culturi deficitare: plante tehnice, sfecla de
zahar, culturi bioecologice si de asolament in vederea refacerii potentialului
agricol al terenului, precum si realizarii acelor produse la care Romania este
competitiva;
- subventionarea primelor de asigurare si plata despagubirilor pentru
calamitati naturale si a celor cauzate de animale salbatice;
- suportarea de catre stat a costurilor de marcare si identificare a
animalelor, precum si a contravalorii tratamentelor antiepizootice de
supraveghere, profilaxie si combatere a bolilor la animale, de prevenire a
transmiterii bolilor de la animale la om;
- sustinerea unui program national, defalcat pe comunitati locale, pentru
combaterea si diminuarea efectelor eroziunilor de suprafata ale solului;
- sustinerea de la bugetul de stat a lucrarilor de amenajare a padurilor
private;
- amendarea Legii privind creditul agricol prin crearea unui sistem unitar
de accesare atat a creditelor pentru productie, cat si a creditelor pentru
investitii.
- stabilirea nivelului accizelor din pretul motorinei pentru efectuarea
lucrarilor agricole la nivelul legiferat in Uniunea Europeana;
IV. Sprijinirea valorificarii productiei agricole prin masuri de piata are
in vedere:
- modificarea Legii pietelor, care sa cuprinda intr-un cadru unitar toate
reglementarile mecanismelor de interventie a statului si sursele de asigurare a
plafoanelor de finantare; primele si subventiile, produsele si cantitatile
carora li se vor aplica aceste masuri de interventie, precum si distributia
acestora vor fi anuntate producatorilor inainte de inceperea anului agricol;
- utilizarea pretului minim garantat pentru produsele agricole de baza
(grau, lapte, carne);
- sprijinirea dezvoltarii burselor produselor agricole si lemnului;
- extinderea retelei pietelor de gros;
- dezvoltarea ofertei de servicii si produse ale padurii, altele decat
lemnul;
- incurajarea parteneriatului public-privat in vederea achizitionarii
produselor agricole de baza.
V. Dezvoltarea si modernizarea satelor
Guvernul va aplica politicile de dezvoltare rurala prin:
- promovarea de politici financiare care sa permita exploatatiilor agricole
familiale si comunitatilor rurale accesul la programele cu finantare
internationala, in vederea absorbtiei integrale a fondurilor structurale
destinate dezvoltarii rurale;
- imbunatatirea prelucrarii si marketingului produselor agricole si
piscicole;
- dezvoltarea si diversificarea activitatilor economice care sa genereze
activitati multiple si venituri alternative;
- alocarea de fonduri comunitatilor satesti pentru crearea conditiilor de
stabilire a cadrelor didactice, sanitare, agricole si veterinare in mediul
rural;
- infiintarea in sediile primariilor din mediul rural a birourilor
notariale pentru a facilita circulatia libera a terenurilor;
- continuarea lucrarilor privind alimentarea cu apa a satelor si lansarea
programului national de constructie a retelei de canalizare si de realizare a
statiilor de epurare in localitatile rurale si localitatile recent declarate
oras prin lege, dar care nu dispun de o infrastructura urbana;
- aplicarea programului national pentru asfaltarea drumurilor comunale,
prin dezvoltarea programului national privind pietruirea drumurilor comunale;
- intocmirea planurilor de dezvoltare locala pe localitati intr-un termen
de 4 ani si integrarea acestora in planurile de dezvoltare realizate la nivel
judetean si apoi regional pentru a facilita investitiile in infrastructura
fizica rurala;
- corelarea planurilor de amenajare a teritoriului in profil rural cu
proiectele de dezvoltare a serviciilor legate de agricultura (fitosanitare,
veterinare, laboratoare de calitate, servicii de consultanta), a serviciilor
publice (invatamant, sanatate, asistenta sociala, cultura si culte), precum si
a utilitatilor publice: distributia apei, gaze, canal, colectare deseuri;
- stimularea dezvoltarii activitatilor economice alternative: mestesuguri
traditionale, activitati si servicii neagricole;
- incurajarea agroturismului si a productiei ecologice;
- evaluarea economica a zonelor rurale periferice si a celor defavorizate
natural pentru intocmirea planurilor de dezvoltare locala.
VI. Dezvoltarea pisciculturii
In domeniul piscicol, Guvernul Romaniei va aplica urmatoarele politici:
- aplicarea masurilor tehnice de protectie a resurselor piscicole;
- evaluarea conditiilor de acces al navelor straine de pescuit in apele
teritoriale romanesti;
- protejarea speciilor si raselor de pesti in vederea reproducerii si
furnizarii de material biologic selectionat pentru fermele piscicole;
- modernizarea unitatilor de acvacultura marina;
- facilitarea investitiilor noi, precum si modernizarea si retehnologizarea
capacitatilor existente.
VII. Gestionarea durabila a padurilor
Pentru gestionarea durabila a padurilor Guvernul Romaniei va promova
urmatoarele masuri:
- restituirea integrala a suprafetelor de padure catre fostii proprietari,
inclusiv a celor care in anul 1968, la trasarea noilor judete, au ramas in
judetele vecine;
- cresterea suprafetelor ocupate cu paduri prin:
- impadurirea de terenuri degradate, inapte pentru agricultura, prin
comunitatile locale, cu finantare de la bugetul de stat si suportarea
costurilor aferente lucrarilor de ingrijire a acestor plantatii pana la
realizarea starii de masiv;
- infiintarea de perdele forestiere de protectie a campurilor, cailor
de comunicatie si asezarilor umane;
- scutirea de taxe pentru schimburile de terenuri forestiere, in scopul
regularizarii amplasamentelor si comasarii proprietatilor private;
- sustinerea de la bugetul de stat a lucrarilor de amenajare a padurilor
private;
- promovarea unui program national de constructie de drumuri forestiere;
- sprijinirea infiintarii ocoalelor silvice private.
VIII. Imbunatatirea cadrului institutional
Guvernul va adopta urmatoarele masuri:
- infiintarea, in subordinea Guvernului, a Agentiei Nationale pentru
Controlul si Supravegherea Retrocedarii Proprietatilor Funciare;
- crearea unei organizatii interprofesionale pentru derularea
parteneriatului public-privat, in vederea achizitionarii, depozitarii si
valorificarii produselor de baza;
- modificarea si structurarea sistemului de indicatori de statistica
agricola in concordanta cu sistemul EUROSTAT;
- imbunatatirea sistemului de control al calitatii produselor alimentare
prin respectarea normelor minime de siguranta a alimentelor impuse de cerintele
politicii agricole comune, precum si definitivarea procesului de modernizare a
laboratoarelor, a punctelor de inspectie la frontiera, dezvoltarea sistemelor
informatice si de control sanitar-veterinar si fitosanitar;
- consolidarea Agentiei Veterinare si de Siguranta Alimentara;
- continuarea constructiei institutionale necesare functionarii Politicii
Agricole Comune, in conformitate cu reglementarile Uniunii Europene;
- extinderea retelei de contabilitate agricola;
- sustinerea cu precadere, ca rezultat al negocierilor cu UE, a programelor
de imbunatatire a calitatii produselor proaspete si prelucrate si de conformare
a unitatilor de procesare;
- infiintarea si organizarea la nivel de comuna a oficiului local de
consultanta agricola si financiara; crearea cadrului legal privind trecerea in
subordinea Agentiei Nationale de Consultanta Agricola a oficiilor judetene si
locale de consultanta agricola, pentru a stabili o relatie coerenta de
subordonare, monitorizare si evaluare;
- fixarea si livrarea pachetelor de servicii de consultanta pentru fermieri
prin aplicarea programelor anuale de formare si perfectionare profesionala a
fermierilor, cu asistenta consultantilor Agentiei Nationale de Consultanta
Agricola;
- fixarea cadrului de cooperare pe baza de contract intre unitatile de
cercetare-dezvoltare controlate de stat si Agentia Nationala de Consultanta
Agricola pentru asigurarea transferului tehnologic;
- clarificarea statutului juridic si a obiectului de activitate ale
Companiei Nationale de Administrare a Fondului Piscicol;
- crearea cadrului legal privind infiintarea si organizarea cooperativelor
de credit rural;
- capitalizarea Fondului Roman de Garantare a Creditului Rural;
- reglementarea si promovarea schemelor de microcreditare in comunitatile
rurale sarace.
CAP. 10
Politici anticoruptie
Guvernul Romaniei va aplica o strategie nationala de combatere a coruptiei
printr-o abordare de tip integrat. Strategia se va axa pe politici de
preventie, aplicarea efectiva a legilor si asigurarea monitorizarii si
evaluarii acestor politici, avand ca suport cooperarea intre puterea executiva
pe cele doua niveluri Presedintie-Guvern, puterea legislativa, puterea
judecatoreasca, puterile locale si societatea civila.
Politicile anticoruptie vor fi elaborate tinand cont de recomandarile GRECO
si de Manualul Anticoruptie elaborat de Natiunile Unite in 2003. Ele vor fi
aplicate pornind de la respectarea urmatoarelor conditii si principii:
- evaluarea institutionala, pentru a putea identifica, defini si aplica in
mod corect masurile de combatere a coruptiei si nu doar pentru a introduce in
mod haotic noi reglementari, sub presiune externa;
- asigurarea neutralitatii politice a aplicarii masurilor anticoruptie,
precum si instituirea mecanismelor independente de monitorizare si evaluare;
- transparenta activitatii autoritatilor publice in elaborarea politicilor
si in procesul aplicarii lor, inclusiv prin accesul neingradit la informatii cu
caracter public;
- realizarea parteneriatului cu societatea civila, prin elaborarea
mecanismelor institutionale care asigura o participare cat mai larga a
cetatenilor la evaluarea dimensiunii coruptiei care ii afecteaza in mod direct,
precum si prin participarea organizatiilor civice;
- abordarea integrata prin definirea exacta a surselor care genereaza
coruptie, precum si prin coordonarea politicilor si elaborarea unor mecanisme
comune care sa asigure colaborarea autoritatilor publice si delimitarea clara
de competente intre acestea, in locul confuziei de competente cum exista in
prezent si care impiedica aplicarea efectiva a legilor in vigoare;
- orientarea catre rezultate, prin introducerea mecanismelor de
monitorizare si evaluare.
I. Guvern si autoritatile administratiei publice locale
Masurile anticoruptie in cadrul administratiei publice centrale si locale
se refera la:
1. Sistemul de subventii:
- reglementarea de o maniera coerenta si unitara a sistemului de subventii,
corelativ cu eliminarea tuturor actelor normative care deformeaza libera
concurenta si sistemul legal de acordare a ajutoarelor de stat;
- monitorizarea efectiva a ajutoarelor de stat;
- revizuirea legii privind evaziunea fiscala;
- reglementarea de o maniera unitara si standardizata a conditiilor de baza
care sunt introduse in caietele de sarcini pentru privatizarea societatilor comerciale,
precum si a criteriilor de evaluare a ofertelor;
- publicarea criteriilor de performanta in baza carora se acorda ajutoarele
de stat, corelativ cu respectarea competentelor decizionale ale Consiliului
Concurentei si publicitatea datelor care reflecta eficienta ajutoarelor
acordate;
- publicarea tuturor castigatorilor de licitatii publice a caror valoare
depaseste anual echivalentul a 25.000 de euro;
- transparenta alocarii de fonduri de catre autoritatile publice si
societatile comerciale controlate de stat pentru reclama in presa, precum si
plafonarea bugetului de publicitate.
2. Politicile fiscale
- consacrarea legala a mecanismelor de participare publica la elaborarea
bugetelor locale;
- modificarea legislatiei privind finantele publice locale, pentru a
reglementa virarea sumelor defalcate din unele venituri ale bugetului de stat
pentru echilibrarea bugetelor locale direct catre localitati, prin eliminarea
consiliilor judetene ca verigi intermediare;
- publicarea bugetelor locale, inclusiv a transferurilor neconditionate si
conditionate pe localitati si judete;
- modificarea legislatiei in vigoare privind parteneriatul public-privat
pentru a asigura competitia egala si transparenta selectiei de oferte;
- interzicerea prin lege ca o persoana sa incheie contracte cu o autoritate
publica, daca este sot sau ruda pana la gradul III inclusiv, cu un functionar
din cadrul autoritatii publice respective ori cu conducatorul acesteia:
ministru sau secretar de stat.
3. Servicii si utilitati publice
- introducerea standardelor de calitate pentru servicii si utilitati
publice, pentru a permite monitorizarea si evaluarea modului de prestare a
acestora;
- introducerea normativelor de cost aferente standardului de calitate al
unui serviciu public, astfel incat cheltuielile publice afectate acelui
serviciu sa devina justificate, transparente si supuse controlului financiar;
- stabilirea indicatorilor tehnici de performanta la utilitati publice;
- simplificarea procedurilor de emitere a actelor administrative.
4. Conflictul de interese
- modificarea Legii administratiei publice locale pentru a face delimitarea
functiei politice a presedintelui si vicepresedintelui de consiliu judetean de
cea tehnic manageriala, in sensul introducerii functiei de manager/director
general al serviciilor publice de interes judetean;
- instituirea obligatiei pentru membrii Guvernului, secretarii de stat,
subsecretarii de stat, prefecti, subprefecti, presedinti si vicepresedinti de
consilii judetene, primari si viceprimari, precum si functionari publici de a
nu emite un act administrativ ori de a nu incheia un act juridic sau de a nu
participa la luarea unei decizii care produce un folos material pentru sine,
pentru sotul sau ori rudele sale pana la gradul III inclusiv.
5. Demnitatea publica si serviciul civil
- aplicarea codurilor de etica pentru demnitarii de stat si functionarii
publici, precum si generalizarea acestora in intregul sistem al administratiei
publice centrale si locale;
- evaluarea functionarilor publici de catre comisii independente politic in
baza unor criterii de performanta in raport cu un serviciu public bine definit;
- asigurarea transparentei conditiilor de concurs pentru ocuparea posturilor
de functionar public;
- stabilirea subiectelor pentru concursurile de ocupare a functiilor
publice si efectuarea selectiilor de catre comisii alcatuite din persoane care
nu fac parte din autoritatea publica organizatoare a concursurilor;
- elaborarea unui format standard pentru bazele de date ale Agentiei
Nationale a Functionarilor Publici pentru evidenta functiilor publice si a
functionarilor publici;
- modificarea reglementarilor privind transparenta exercitarii demnitatilor
si functiilor publice, in sensul prevederii ca persoanele supuse obligatiei de
declarare a intereselor trebuie sa declare nu numai interesele proprii, ci si
pe cele ale sotului si rudelor de pana la gradul III inclusiv.
6. Mecanisme de combatere a coruptiei
- elaborarea si aplicarea unui manual standard aplicabil tuturor
autoritatilor publice din administratia centrala si locala, care sa ofere o
viziune integrata asupra combaterii coruptiei si care sa cuprinda proceduri de
preventie, investigare, interventie si monitorizare a faptelor de coruptie, in
conformitate cu Manualul Anticoruptie elaborat de Natiunile Unite in 2003.
7. Managementul reglementarilor
- infiintarea in cadrul Ministerului Justitiei a unui oficiu specializat in
verificarea conformitatii proiectelor de act normativ cu reglementarile in
vigoare in domeniul combaterii coruptiei.
II. Parlament
Guvernul Romaniei va colabora cu Parlamentul pentru:
- adoptarea Legii privind activitatea de lobby si crearea registrului
public al activitatilor de lobby;
- eliminarea prin lege a deosebirilor dintre procedura urmaririi penale a
membrilor Parlamentului si cea aplicabila actualilor si fostilor membri ai
Guvernului;
- stabilirea prin lege a incompatibilitatii intre calitatea de parlamentar
si activitatile avocatiale care presupun reprezentarea clientilor in
raporturile cu autoritatile publice de orice fel, precum si in fata tuturor
instantelor si parchetelor, cu exceptia consultantei juridice;
- evaluarea legilor existente pentru a identifica si elimina acele
prevederi care, prin modul lor de redactare confera autoritatilor publice
posibilitatea interpretarii si aplicarii lor arbitrare.
III. Putere judecatoreasca
Corelat cu politicile ce privesc puterea judecatoreasca, Guvernul Romaniei
va adopta urmatoarele masuri:
- modificarea legislatiei pentru a permite numirea procurorului general al
Parchetului National Anticoruptie de catre Presedintele Romaniei la propunerea
Consiliului Superior al Magistraturii (CSM);
- introducerea obligativitatii suspendarii membrilor CSM, pe durata
exercitarii mandatului, din eventualele functii de conducere detinute in cadrul
instantelor si parchetelor.
IV. Societate civila
Guvernul Romaniei va colabora permanent cu societatea civila prin
organizatii civice si asociatii ale oamenilor de afaceri, pentru reactualizarea
Planului national anticoruptie in baza strategiei, precum si pentru realizarea
unor evaluari institutionale periodice, pentru a imbunatati politicile anticoruptie.
Guvernul Romaniei va sustine, cu precadere, masurile ce privesc:
- realizarea unui sistem independent de monitorizare si evaluare a
fenomenului de coruptie, inclusiv a implementarii strategiei nationale
anticoruptie;
- controlul civic asupra averilor demnitarilor si functionarilor publici;
- reforma administratiei publice, in special in ceea ce priveste
descentralizarea fiscala si simplificarea procedurilor de emitere a actelor
administrative;
- evaluarea sistemului de control fiscal-financiar si a altor controale de
natura administrativa;
- simplificarea procedurilor de emitere a avizelor, licentelor, permiselor
si autorizatiilor;
- reevaluarea si implementarea efectiva a Codului de conducere corporativa
realizat in anul 2000 si reactualizat in 2002, cu accent asupra asigurarii
transparentei financiare;
- generalizarea codurilor de etica in afaceri;
- clarificarea rolului centrelor de transparenta si extinderea teritoriala
a acestora prin asociatii ale oamenilor de afaceri si organizatii civice, care
sa asigure o baza de date comuna, evaluari institutionale periodice si
colaborarea cu autoritatile administratiei publice locale si centrale in
privinta identificarii celor mai bune solutii pentru implementarea masurilor de
diminuare a fenomenului de coruptie.
CAP. 11
Reforma administratiei publice
In domeniul administratiei publice, Guvernul Romaniei va aplica in perioada
2004 - 2008 o strategie nationala care va avea 3 obiective:
- reforma serviciilor publice de baza si a utilitatilor publice de interes
local
- consolidarea procesului de descentralizare administrativa si fiscala
- intarirea capacitatii institutionale a structurilor din administratia
publica centrala si locala.
Aplicarea politicilor de reforma in domeniul administratiei publice va tine
cont de urmatoarele conditii:
- definirea in legislatia de infiintare si organizare a unei autoritati
publice a principiilor comunicarii, transparentei, eficientei,
responsabilitatii, participarii, coerentei, proportionalitatii si
subsidiaritatii si reglementarea mecanismelor de aplicare;
- departajarea de responsabilitati intre autoritatile publice - in domeniul
politicilor publice, finantarii si prestarii serviciilor publice;
- introducerea unui mecanism simplu si clar de politici publice in baza
caruia sa fie elaborate si aplicate programe, proiecte, planuri de actiune si
proiecte de lege;
- separarea nivelului de elaborare a politicilor publice de cel de
implementare a acestora;
- fixarea numarului de functionari publici in raport cu definirea unui
serviciu public si a unui standard de calitate aferent acestui serviciu;
- monitorizarea si evaluarea eficientei masurilor de reforma aplicate.
I. Reforma serviciilor si a utilitatilor publice
In urmatorii 4 ani, Guvernul Romaniei se va concentra asupra organizarii
serviciilor si utilitatilor publice in raport cu cerintele populatiei si
impozitele platite pentru functionarea acestora. In acest scop, va fi aplicat
un plan de actiune ce va cuprinde urmatoarele masuri:
- introducerea standardelor de calitate de catre autoritatea publica
competenta in baza carora sa se poata monitoriza si evalua un serviciu public
si activitatea functionarilor publici;
- introducerea normativelor de cost aferent standardului de calitate a unui
serviciu public, astfel incat cheltuielile publice sa devina justificate,
transparente si supuse controlului financiar;
- continuarea procesului de descentralizare a serviciilor publice de baza:
educatie, sanatate, asistenta sociala si ordine publica;
- realizarea unei departajari administrative si financiare intre serviciile
publice aflate in managementul primariilor si cele aflate la consiliile
judetene. In acest sens, se va acorda atentie rezolvarii modului de finantare
si managementului serviciilor din sistemul de asistenta medicala,
invatamantului preuniversitar de stat, sportului si culturii;
- fixarea unui serviciu public in managementul consiliilor judetene in
raport cu capacitatea manageriala si fiscala corespunzatoare furnizarii acelui
serviciu, corespondenta dintre aria geografica a unitatii administrative si
aria beneficiarilor serviciului public, precum si in raport cu obtinerea
economiei de scara;
- stabilirea unui sistem de planificare strategica pentru fiecare
autoritate din sistemul administratiei publice centrale si locale in raport cu
serviciile publice pe care le furnizeaza;
- separarea utilitatilor publice de servicii publice. Introducerea
standardelor de calitate pentru aceste utilitati;
- liberalizarea pietei utilitatilor publice, precum si eliminarea din
legislatie a tuturor barierelor institutionale care impiedica investitiile in
utilitatile publice si privatizarea acestora. In acest sens, Legea nr. 326/2001
privind serviciile de gospodarire comunala va fi inlocuita cu un nou act
normativ, iar legislatia privind serviciile municipale, tinand cont de
principiile descentralizarii si delegarii, standardizarii si responsabilitatii
furnizarii unei utilitati publice si a calitatii sale, a accesului
nediscriminatoriu la aceste utilitati;
- promovarea de relatii contractuale echilibrate orientate catre rezultate;
- instituirea unui sistem de monitorizare si evaluare a executarii
contractelor pentru servicii si utilitati publice, prin autoritati publice
autonome de reglementare;
- reglementarea unor modele simple si transparente de privatizare a
utilitatilor publice, precum si reglementarea sistemului de outsourcing pentru
serviciile publice;
- clarificarea sistemului de subventii la utilitati publice si
imbunatatirea sistemului de tarifare;
- fixarea sistemului de evaluare si monitorizare a performantelor pe un
serviciu public;
- stabilirea schemelor de stimulare/recompensare a functionarilor publici
pentru cresterea calitatii serviciilor publice si stimularea inovarii;
- elaborarea si aplicarea Cartei serviciilor publice in care sa se publice
standardele de calitate pentru servicii si metodologiile de evaluare a
acestora;
- clarificarea in legislatie a dreptului de administrare si a notiunii de
"bunuri publice".
II. Continuarea procesului de descentralizare
Procesul de descentralizare inceput in 1998 va fi relansat si va avea in
vedere limitarea sferei de interventie a Guvernului la nivel local numai pentru
cazurile in care anumite servicii publice, programe sau proiecte nu pot fi
realizate cu resurse locale si de catre autoritatile locale, in conformitate cu
principiile Cartei Europene ale autoguvernarii locale. Procesul de descentralizare
se va desfasura dupa principiul eficacitatii, economicitatii, eficientei si
cuantificarii rezultatelor pe 3 directii: intarirea autonomiei locale,
descentralizare administrativa si descentralizare fiscala, in baza unui plan de
actiune aplicat in mai multe etape, pentru a permite evaluarea eficientei
masurilor de descentralizare astfel introduse.
A. Intarirea autonomiei puterilor locale
Guvernul Romaniei va interveni legislativ pentru:
a.1. delimitarea competentelor si a responsabilitatilor, prin:
- regandirea sistemului de alegere a membrilor consiliilor regionale si
emiterea unei noi reglementari;
- redimensionarea rolului consiliilor judetene in privinta serviciilor
publice;
- focalizarea activitatii consiliilor judetene la coordonarea planurilor de
dezvoltare la nivel judetean, asigurarea corelarii acestora cu planurile de
dezvoltare regionala si planurile operationale, la realizarea investitiilor in
infrastructura de interes judetean;
- interzicerea infiintarii si organizarii in subordinea consiliului local a
unui aparat propriu, a departamentelor, directiilor si serviciilor, precum si a
oricaror alte structuri de executie, cu exceptia secretariatului de consiliu,
pentru a nu se suprapune cu aparatul propriu al primarului;
- desfiintarea rolului politic al prefectului si limitarea rolului sau la
controlul legalitatii;
- limitarea sferei serviciilor deconcentrate aflate in coordonarea
prefectului si reglementarea transferului acestor servicii catre autoritatile
administratiei publice locale pe masura transferarii resurselor financiare;
- stabilirea unei relatii de subordonare a viceprimarilor fata de primar;
- selectarea pe baza de concurs a secretarilor de consiliu si numirea
acestora de catre consiliile locale.
a.2. cooperarea cu reprezentantii comunitatilor locale la actul de
guvernare, prin:
- consacrarea legala a mecanismelor de participare publica la elaborarea
planificarii strategice privind dezvoltarea localitatii; consultarea publica pentru
fixarea standardelor de calitate pentru serviciile publice si evaluarea
acestora;
- extinderea sistemului de parteneriat public-privat la furnizarea
serviciilor publice, o data cu modificarea legislatiei in domeniu.
a.3. transparenta
- consacrarea legala a mecanismelor de participare publica la elaborarea
bugetelor locale;
- publicarea tuturor castigatorilor de licitatii publice a caror valoare
depaseste anual echivalentul a 25.000 euro;
- modificarea reglementarilor legale in vigoare privind transparenta
exercitarii demnitatilor si functiilor publice in sensul extinderii obligatiei
de declarare a intereselor si la sot si rudele de pana la gradul III inclusiv,
precum si interzicerea acestora de a incheia, personal sau prin societatile
comerciale la care sunt administratori sau actionari, contracte cu autoritatile
administratiei publice.
B. Descentralizare administrativa
Guvernul Romaniei va interveni in plan legislativ pentru:
- delimitarea functiei politice a presedintelui si vicepresedintelui de
consiliu judetean de cea tehnic manageriala, in sensul introducerii functiei de
manager/director general al serviciilor publice de interes judetean care sa
preia activitatea presedintilor si vicepresedintilor de consiliu legata de
conducerea, coordonarea si controlul serviciilor publice de interes judetean;
- posibilitatea delimitarii functiei de primar de cea de manager al
localitatii;
- reglementarea statutului juridic al orasului Bucuresti si al
administratiei sale printr-o lege distincta de legea administratiei publice
locale;
- stabilirea prin lege a raporturilor dintre agentiile de dezvoltare
regionale, consiliile regionale si autoritatile de management desemnate pentru
programele operationale;
- numirea secretarului general de consiliu judetean de catre membrii
acestuia, la propunerea managerului/directorului general al serviciilor publice
de interes judetean;
- clarificarea statutului juridic al primariei ca persoana juridica de
drept public, precum si a patrimoniului acesteia;
- reanalizarea legii-cadru privind descentralizarea, pentru a fixa
corelatiile necesare cu toate legile in vigoare ce reglementeaza administratia
publica locala, inainte de aparitia acesteia;
- armonizarea legii administratiei publice locale cu legea finantelor
publice in privinta principiilor si mecanismelor decizionale cu privire la
aprobarea investitiilor;
- codificarea legislatiei ce reglementeaza organizarea si functionarea
autoritatilor administratiei publice locale, statutul alesilor locali si
statutul prefectului, pe masura asigurarii stabilitatii acestei legislatii;
- codificarea legislatiei care reglementeaza serviciile si utilitatile
publice de interes local.
C. Descentralizare fiscala
Guvernul Romaniei va aplica urmatoarele masuri:
c.1. Venituri fiscale
- virarea sumelor defalcate din unele venituri ale bugetului de stat pentru
echilibrarea bugetelor locale direct catre localitati, prin eliminarea
consiliilor judetene ca verigi intermediare;
- recunoasterea prin lege a dreptului autoritatilor administratiei publice
locale de a-si fixa nivelul de impunere in sistemul impozitelor si taxelor
locale intr-o limita de +/- 50% pornind de la baza de impunere reglementata
legal;
- asigurarea integrala de la bugetul de stat a prestatiilor in numerar din
domeniul asistentei sociale, prin transferuri conditionate, in scopul
garantarii principiului universalitatii drepturilor cetatenilor.
c.2. Servicii publice si utilitati
- continuarea procesului de descentralizare a serviciilor publice de baza:
educatie, sanatate, asistenta sociala si ordine publica;
- evaluarea costurilor transferurilor unor noi responsabilitati catre
administratia publica locala, astfel incat sa poata fi identificate cu precizie
sursele de finantare a acestora;
- limitarea sferei serviciilor publice deconcentrate. In acest sens, se va
evalua posibilitatea transferarii inspectoratelor scolare, a directiilor
judetene de cultura si sanitare catre consiliile judetene, corelativ cu
asigurarea resurselor financiare. Totodata, se va reconsidera rolul
prefectului, astfel incat acesta sa monitorizeze si sa evalueze periodic
serviciile deconcentrate in cooperare cu ministerele sau agentiile
guvernamentale din structura carora fac parte;
- pastrarea serviciilor publice deconcentrate numai in masura in care
acestea functioneaza in baza unui sistem de management integrat.
c.3. Managementul financiar
- posibilitatea autoritatilor administratiei publice locale de a angaja
cheltuieli pentru cofinantarea proiectelor de dezvoltare locala si regionala
peste limita de 20% din veniturile lor anuale, conform legii finantelor publice
locale, exclusiv in completarea fondurilor prestructurale si apoi a celor
structurale;
- elaborarea unui ghid privind colectarea impozitelor si taxelor locale in
cooperare cu Ministerul Finantelor Publice si asociatiile reprezentative ale
autoritatilor administratiei publice locale;
- elaborarea unui ghid privind planurile investitiilor de capital ca parte
componenta a planificarii strategice de dezvoltare a localitatii, in cooperare
cu Ministerul Finantelor Publice si asociatiile reprezentative ale
autoritatilor administratiei publice locale;
- elaborarea unui ghid privind participarea cetateneasca in faza de
elaborare a bugetului local;
- reglementarea obligativitatii de publicare a executiei bugetelor locale,
cel putin o data la 6 luni, iar in cazul emiterii de obligatiuni, cel putin o
data la 3 luni;
- clarificarea legala a intregului sistem de subventii;
- elaborarea unui ghid privind managementul riscului, care sa fie utilizat
pentru realizarea planificarilor strategice, a investitiilor si cu ocazia
infiintarii serviciilor publice;
- elaborarea unui ghid privind auditul public intern;
- modificarea legislatiei privind contractul de parteneriat public-privat
(Ordonanta Guvernului nr. 16/2002) in sensul definirii corecte a acestui
mecanism de cooperare, simplificarii procedurilor de selectie a ofertelor si
uniformizarii lor cu cele ce privesc achizitiile publice in scopul asigurarii
transparentei financiare si a selectiei de oferte pe baze concurentiale, precum
si eliminarii acelor reglementari care permit exproprierea discretionara pentru
cauza de utilitate publica;
- introducerea manualului de audit urban al Uniunii Europene pentru
evaluarea stadiului de dezvoltare si estimarea nevoilor de investitii.
c.4. Imprumuturi
- elaborarea unui ghid privind managementul datoriei publice in cooperare
cu Ministerul Finantelor Publice si autoritatile locale;
- reglementarea prin lege a constituirii fondurilor de garantare pentru
imprumuturile municipale.
III. Capacitate institutionala
Reforma serviciilor publice, continuarea procesului de descentralizare,
precum si indeplinirea cu succes a programelor economice si sociale depind de
dezvoltarea capacitatilor tehnice si organizationale ale autoritatilor
administratiei publice centrale si locale. In acest scop, Guvernul Romaniei va
interveni prin programe care urmaresc schimbarea organizatiilor publice sub
aspectul managementului programelor si proceselor, managementului informatiilor
si cunoasterii, pregatirii resurselor umane si dezvoltarii legaturilor
interinstitutionale.
La nivelul autoritatilor administratiei publice centrale, programele ce
urmaresc capacitatea institutionala vor respecta urmatoarele conditii:
a) infiintarea ministerelor si agentiilor numai pentru:
- realizarea programului de guvernare si a functiilor cu care Guvernul a fost
investit prin Constitutie;
- aplicarea politicilor publice prioritare conform programului
guvernamental si angajamentelor asumate fata de Uniunea Europeana in Planul
national de aderare;
- asigurarea acelor servicii publice ce nu pot fi prestate de sectorul
privat si pentru care sectorul public dispune de un avantaj comparativ;
b) clarificarea statutului juridic al agentiilor in legea de organizare si
functionare a Guvernului si delimitarea de autoritatile publice autonome ca
organisme publice de reglementare si control aflate sub control parlamentar;
c) introducerea efectiva a unui mecanism de elaborare si aplicare a
politicilor publice in activitatea ministerelor, agentiilor si primariilor,
pentru a asigura coerenta, predictibilitatea si transparenta activitatii
acestora;
d) transferul in totalitate al activitatilor comerciale catre sectorul
privat, precum si transferul complet al functiilor de reglementare si control
de la regii autonome catre agentii sau ministere;
e) realizarea planificarii strategice pe fiecare minister, agentie sau
primarie, fixarea misiunii unei autoritati publice, a managementului
resurselor, precum si a managementului programelor si proiectelor;
f) clarificarea statutului juridic al agentiilor locale si al autoritatilor
de reglementare locale;
g) realizarea interoperabilitatii intre autoritatile administratiei publice
centrale.
Intarirea capacitatii institutionale va avea ca tinta intregul sistem al
administratiei publice si se va concentra asupra urmatoarelor masuri:
A. Dezvoltare organizationala
- aplicarea unui ghid privind evaluarea institutionala a autoritatilor
publice, in concordanta cu cadrul de lucru comun privind evaluarea
institutionala elaborat de Uniunea Europeana;
- aplicarea unui ghid standard privind politicile publice;
- implementarea unui sistem standard de management al reglementarilor;
- aplicarea unui ghid standard privind planificarea strategica si
managementul programelor si proiectelor;
- aplicarea unui ghid privind implementarea programelor/proiectelor-pilot;
- introducerea unui sistem de management al riscului;
- introducerea sistemului de monitorizare si evaluare a rezultatelor pe
politici publice, precum si a mecanismelor de monitorizare si evaluare a
serviciilor si utilitatilor publice;
- incurajarea infiintarii retelelor regionale de invatare si a grupurilor
de competenta intre functionarii publici din cadrul administratiei publice
locale pentru incurajarea schimbului de experienta si utilizarea celor mai bune
practici in administratia publica;
- dezvoltarea managementului cunoasterii si informatiei.
B. Managementul resurselor umane
- elaborarea codului privind managementul serviciului civil/functiei
publice. Codul va cuprinde regulile managementului resursei umane in
administratia publica (recrutare, cariera, clasificare, indicatori de
performanta, formare profesionala si formare profesionala continua, salarizare,
cheltuieli, reguli de disciplina);
- demonopolizarea sistemului de formare si perfectionare profesionala in
administratia publica, prin diversificarea ofertei curriculare, precum si
crearea de sectii sau facultati de profil in centre universitare;
- aplicarea codurilor de etica pentru functionari publici si generalizarea
acestora in intregul sistem al administratiei publice;
- modificarea legii privind codul de conduita a functionarilor publici;
- evaluarea trimestriala, semestriala si anuala a functionarilor publici in
raport cu un serviciu public definit;
- includerea personalului tehnic parlamentar in corpul functionarilor
publici;
- instruirea functionarilor publici cu fiecare plan de actiune prin care se
introduc masuri de reforma;
- instruirea functionarilor publici in dreptul comunitar, precum si in
aplicarea programelor europene;
- abrogarea Ordonantei de Urgenta a Guvernului nr. 284/2000 pentru
modificarea si completarea Legii nr. 188/1999 privind Statutul functionarilor
publici;
- asigurarea transparentei regulilor de concurenta si selectie a
functionarilor publici;
- depolitizarea functiei publice, prin eliminarea categoriei de inalti
functionari publici, a evaluarii profesionale de factorii politici si
constituirea comisiilor de disciplina ca instante in afara autoritatilor
publice.
C. Intarirea legaturilor interinstitutionale
- introducerea si utilizarea mecanismelor de participare publica la
elaborarea politicilor publice, precum si la evaluarea realizarii acestora;
- dezvoltarea cooperarii intre Guvern si structurile asociative ale
Federatiei Autoritatilor Locale din Romania;
- imbunatatirea sistemului de cooperare interministeriala, in cazul
aplicarii politicilor de tip integrat;
- aplicarea mecanismelor de cooperare intre autoritatile publice locale in
cadrul fixarii cadrului de lucru pentru realizarea planificarii strategice a
localitatilor care se dezvolta in sistem policentric.
D. e-Government
Sistemul informational trebuie sa constituie suportul de aplicare si de
simplificare a unor reguli si proceduri administrative in scopul asigurarii
unui acces larg si nediscriminatoriu al publicului la servicii publice, precum
si al reducerii tarifelor pentru aceste servicii si a costurilor de operare si
personal.
Programul de e-Government cuprinde urmatoarele masuri:
- cooperarea cu autoritatile locale pentru dezvoltarea retelelor
informatice care asigura functionarea retelelor regionale de invatare si a
grupurilor de competenta;
- cooperarea cu primariile, serviciile descentralizate si deconcentrate,
spitale, scoli, institutii culturale, pentru realizarea unei retele
metropolitane de comunicatii - City Net - ca sistem de management al
informatiei, pentru furnizarea urmatoarelor servicii:
- evidenta populatiei;
- planurile digitale ale localitatilor si ale teritoriului apartinand
acestora;
- GIS (Geographical Information Systems);
- managementul serviciilor publice, al utilitatilor publice, al sistemelor
de infrastructura, precum si managementul functiei publice;
- colectarea taxelor de la cetateni;
- managementul activitatilor de educatie si cultura;
- inregistrarea societatilor comerciale;
- buget si contabilitate;
- centru de reclamatii primite de la cetateni;
- controlul traficului urban;
- sistemul de monitorizare si evaluare a performantei organizationale;
- aplicarea unui program special de informatizare a primariilor din mediul
rural.
CAP. 12
Politica fiscal-bugetara
Viziunea Guvernului Romaniei in domeniul politicii fiscale este centrata pe
asigurarea unui rol stimulativ si orientativ al impozitelor si taxelor, in
scopul cresterii si dezvoltarii economice, al consolidarii fiscale si al
dezvoltarii si intaririi clasei de mijloc.
Viziunea Guvernului Romaniei in domeniul bugetar se caracterizeaza prin
eficienta alocarilor bugetare pe baza de prioritati, pe transparenta
cheltuielilor publice, pe asigurarea efectului multiplicator al cheltuielii
publice asupra economiei reale.
Politica fiscala a Guvernului va functiona mai degraba in serviciul
producatorilor de impozite decat in serviciul culegatorilor de impozite si se
va baza pe un parteneriat real intre stat si contribuabil.
Eficienta fiscalitatii se observa atat in modul in care impozitele si
taxele colectate la bugetul de stat se reintorc sub forma calitatii serviciilor
publice, cat si in modul in care ele asigura, in mod sustenabil, mentinerea si
extinderea bazelor de impozitare. Reforma legislatiei fiscale impune reducerea
continua a scutirilor si exceptarilor acordate la plata impozitelor si a
taxelor, cu scopul cresterii transparentei mediului de afaceri, imbunatatirii
competitiei si largirii bazei de impozitare.
Principalele caracteristici ale politicii fiscal-bugetare in perioada 2005
- 2008 sunt subordonate obiectivelor de sustinere a cresterii economice si de
reducere a inflatiei si se refera la:
- stabilirea deficitului bugetului general consolidat la un nivel corelat
cu obiectivele macroeconomice, precum si diminuarea deficitelor cvasifiscale,
in vederea sustinerii eforturilor de reducere a inflatiei in acord cu
criteriile nominale de convergenta;
- sustinerea procesului de convergenta a economiei romanesti cu economiile
europene;
- reforma profunda a administratiei fiscale, in vederea imbunatatirii
colectarii obligatiilor bugetare;
- accelerarea procesului de descentralizare fiscala in scopul implicarii
mai active a comunitatilor locale in procesul de colectare si alocare a
resurselor publice;
- relaxarea fiscalitatii asupra muncii, venitului si capitalului;
- scaderea ratelor de contributii la asigurarile sociale in scopul
eliminarii dezavantajului de competitivitate fiscala, al reducerii economiei
subterane;
- cresterea transparentei cheltuielilor publice;
- cresterea capacitatii de absorbtie a fondurilor de preaderare si, dupa
2007, a fondurilor structurale;
- continuarea armonizarii legislatiei fiscal-bugetare cu normele Uniunii
Europene.
Politica fiscala se va proiecta si implementa pe baza urmatoarelor principii
de baza:
- principiul neutralitatii fiscale: norma fiscala va trebui sa nu produca
(prin introducerea, modificarea sau eliminarea ei) socuri asimetrice la nivelul
subiectilor economici; neutralitatea fiscala va putea fi limitata doar de
situatiile in care, pentru atingerea obiectivelor programului de guvernare, se
impune acceptarea, pe perioade scurte, a unor socuri fiscale asimetrice (impuls
fiscal asimetric);
- principiul eficacitatii (performantei) fiscale: norma fiscala trebuie sa
aiba un impact asupra comportamentului fiscal (economic, mai general) vizat; nu
este admisibila o norma fiscala care nu produce o modificare (inducere,
alterare, eliminare) asupra unui comportament fiscal (economic, mai general);
- principiul egalitatii de tratament fiscal: subiectii economici care
indeplinesc functii economice similare, intr-un orizont de timp stabilit, vor
fi tratati in mod identic, din punct de vedere fiscal, independent de orice
alte criterii de diferentiere a lor;
- principiul sustenabilitatii normei fiscale: impozitarea va fi proiectata
in asa fel incat materia impozabila sa fie stimulata de impozitul insusi, sub
aspectul extinderii, stabilitatii si transparentei materiei impozabile in
cauza.
Politica bugetara se va proiecta si implementa pe baza urmatoarelor
principii de baza:
- principiul minimizarii costului colectarii veniturilor bugetare:
imbunatatirea administrarii fiscale sub aspectul profesionalismului si al
logisticii, care sa reduca cheltuielile cu controlul financiar si, implicit, cu
colectarea obligatiilor bugetare, avand in vedere faptul ca acestea sunt
singurele cheltuieli fara impact direct asupra economiei reale;
- principiul fundamentarii cheltuielii publice: veniturile publice trebuie
afectate pe baza de programe publice care sa genereze atat grade de
prioritizare a cheltuielii publice, cat si cuantumuri in alocarea acestora;
- principiul performantei cheltuielii publice: cheltuiala publica trebuie
sa fie alocata in asa fel incat sa genereze un impact supraunitar asupra PIB in
raport cu fiecare unitate monetara cheltuita, adica sa aiba un efect
multiplicator asupra economiei reale;
- principiul trasabilitatii banului public: orice cheltuiala trebuie sa
asigure informatii transparente pe baza carora sa se identifice traseul de
utilizare a banului public, verigile de responsabilitate in aceasta cheltuire,
precum si posibilitatile de recuperare in caz de frauda sau neglijenta;
- principiul egalitatii de tratament a fondurilor publice: fondurile publice
interne si fondurile publice europene vor fi supuse acelorasi exigente
institutionale de eficacitate, economicitate si eficienta, precum si acelorasi
proceduri de asigurare a securitatii si recuperarii lor in caz de frauda sau
neglijenta;
- principiul bugetizarii multianuale: in maniera in care este elaborat si
monitorizat bugetul general consolidat, se vor elabora bugete de proces
(multianuale) pe procese economico-sociale relevante pentru drumul economiei
spre asigurarea convergentei reale si nominale cu economiile europene.
A. Relaxarea fiscala
Cheia de bolta a politicii fiscale a Guvernului este relaxarea fiscala ca
mijloc de detensionare a mediului de afaceri, de stimulare a initiativei
private si de incurajare a oficializarii economiei ascunse. In acelasi timp,
relaxarea fiscala va asigura sustenabilitatea cresterii economice prin
extinderea bazei de impozitare ca urmare a extinderii activitatilor economice
oficiale (atat la nivel antreprenorial, cat si la nivelul ofertei de munca). Relaxarea
fiscala va conferi mediului de afaceri din Romania flexibilitate,
predictibilitate si elasticitate.
Cauza principala pentru care Guvernul va opera relaxarea fiscala este aceea
ca o fiscalitate ridicata comporta o serie de "amenintari" la adresa economiei
reale:
- rigidizeaza evolutia si restructurarea ofertei interne;
- ascunde o parte din activitatea economica fata de contabilizarea
nationala.
In domeniul impozitarii sunt avute in vedere urmatoarele:
Impozite directe
Guvernul Romaniei va aplica o singura rata de impunere, atat pentru
impozitul pe venit, cat si pentru impozitul pe profit. Rata de impunere va fi
una competitiva in raport cu statele cu care Romania se afla in competitie in
scopul atragerii de investitii straine directe.
Impozitul pe profit
Impozitul pe profit va fi redus de la 25%, cat este in prezent, la 16% .
O astfel de rata redusa, coroborata cu simplificarea reglementarilor in
vigoare, va duce la o crestere a bazei impozabile, prin dezvoltarea afacerilor
existente, cresterea investitiilor straine directe, cat si prin reducerea
ponderii in PIB pe care o inregistreaza in acest moment economia subterana.
Se vor considera drept cheltuieli deductibile fiscal cheltuielile destinate
cercetarii-dezvoltarii, cheltuielile destinate investitiilor in capitalul uman,
precum si pentru investitiile in infrastructura medicala.
Impozitul pe venitul companiei
Pentru microintreprinderi va fi mentinut, pana la momentul aderarii in
Uniunea Europeana, actualul sistem de impozitare pe cifra de afaceri.
Impozitul pe dividende
Impozitul pe dividende va fi mentinut la 5% pentru persoane fizice si 10%
pentru persoane juridice.
Impozitul pe venit
Incepand cu anul 2005 se va introduce cota unica de 16% la impozitul pe
venitul persoanelor fizice.
Deducerile de baza si deducerile suplimentare pentru persoanele aflate in
intretinere vor fi mentinute pentru ca persoanele care obtin venituri mici sa
nu inregistreze scaderi ale venitului real disponibil, in raport cu actualul
sistem de impunere.
De asemenea, vor fi acordate, in limite stabilite de lege, deductibilitati
pentru contributii la fondurile private de pensii, contributii la asigurarile
private de sanatate, cheltuieli pentru cumpararea de computere si cheltuieli
pentru reabilitarea termica a locuintei.
Aplicarea cotei unice pe venit va conduce la reducerea semnificativa a
costurilor de administrare fiscala.
Contributii sociale
Contributiile la fondurile publice sociale (pensii, sanatate, somaj) vor
scadea treptat, incepand cu anul 2006, astfel incat in anul 2008 vor ajunge la
39,5% de la 49,5% in prezent.
Reducerea sarcinii contributive va fi relativ mai mare la nivelul
angajatorului comparativ cu reducerea acestei sarcini la nivelul angajatului.
Impozite indirecte
Impozitele indirecte vor constitui principala sursa de venit la bugetul de
stat.
Pentru o anumita perioada de timp vor fi mentinute actualele prevederi in
domeniul T.V.A.
Efectele pozitive ale relaxarii fiscale asupra venitului si profitului vor
permite, in perspectiva, alinierea T.V.A. pana la nivelul de 16%, in acord cu
prevederile acquisului comunitar.
Impozitarea averii si a consumului de lux
Bunurile ce intra in categoria celor ce sunt/pot fi considerate de lux si a
celor care pun in pericol sanatatea omului si a mediului vor suporta cresteri
ale accizelor.
De asemenea, se vor aplica masuri pentru impozitarea la valoarea de piata a
proprietatilor imobiliare.
Constituirea unui sistem de finantare directa a organizatiilor
neguvernamentale
In vederea intaririi capacitatii functionale a organizatiilor
neguvernamentale, este necesara sustinerea unui sistem de finantare directa a
acestora, centrat pe criteriul performantei. In acest sens, prin modificarea
prevederilor Codului fiscal, cota din impozitul pe venit pe care persoanele
fizice pot dispune sa o ofere organizatiilor neguvernamentale inregistrate va
fi marita de la 1% la 2% . In vederea aplicarii acestui sistem de finantare
directa vor fi initiate masuri de informare a contribuabililor, precum si a
organelor locale ale Ministerului Finantelor Publice.
In ceea ce priveste finantarea directa a organizatiilor neguvernamentale de
catre societatile comerciale, se impune modificarea cadrului legal referitor la
sponsorizare, cu scopul cointeresarii reale a contribuabililor in sprijinirea
activitatii organizatiilor neguvernamentale.
B. Cresterea capacitatii de administrare fiscala
Relaxarea fiscala va fi insotita de o strategie ce are in vedere cresterea
capacitatii de administrare fiscala, prin:
- separarea administrarii fiscale de politica fiscala;
- inlaturarea practicilor de scutire sau reesalonare a datoriilor la
bugetele publice;
- considerarea evaziunii fiscale drept infractiune economico-financiara si
pedepsirea ei ca atare;
- eliminarea practicilor de modificare a normelor fiscale prin acte
normative de rang inferior;
- cresterea capacitatii administrative a institutiilor de colectare a
impozitelor si taxelor;
- evaluarea procedurilor de control fiscal si fixarea unor reguli stricte
de etica in activitatea de control fiscal, prin cooperarea autoritatilor
publice cu comunitatea oamenilor de afaceri.
C. Sistemul vamal
Masurile pe care Guvernul Romaniei le va promova in ceea ce priveste
politica vamala a Romaniei pornesc de la functiile de baza pe care institutia
vamala le indeplineste in contextul procesului de integrare a Romaniei in
Uniunea Europeana.
In timp ce functia fiscala a vamii se redimensioneaza, functiile de
facilitare a comertului, precum si de protejare a cetatenilor din spatiul
comunitar, data fiind pozitionarea noastra la granita exterioara Uniunii
Europene, isi vor spori in mod semnificativ importanta.
Disfunctiile existente, care afecteaza bugetul de stat si mediul de
afaceri, urmeaza sa fie inlaturate prin accelerarea masurilor de reforma
institutionala si legislativ-procedurala:
- includerea autoritatii vamale in administratia fiscala centrala, ca organ
executiv autonom al Ministerului Finantelor Publice;
- atribuirea de noi competente autoritatii vamale pe linia administrarii si
a altor categorii de impozite, cu precadere a accizelor, a T.V.A. etc., ceea ce
va duce la cresterea gradului de colectare a acestor impozite, prin disparitia
unor verigi administrative si simplificarea procedurilor de constatare,
calculare, incasare si urmarire a creantelor bugetare;
- legiferarea unui nou cod si regulament vamal roman complet armonizat cu
acquisul comunitar;
- generalizarea procedurilor simplificate de vamuire, aplicabile agentilor
economici cu volume de activitate, active, investitii si personal angajat
semnificative, personalul eliberat putand fi focalizat pe activitatile de
depistare a evaziunii, a traficului ilicit de frontiera etc.;
- punerea imediata la dispozitia agentilor economici, in forma tiparita sau
in format electronic, a Tarifului vamal integrat roman, instrument necesar in
vederea inlaturarii aplicarii arbitrare a legii de catre personalul vamal si
reducerii coruptiei;
- eliminarea coruptiei din sistemul vamal prin reorganizarea activitatii
regionalelor vamale, regandirea intregului sistem al competentelor acestora,
inclusiv in materia eliberarii diferitelor autorizatii cerute in exces de
legislatia in vigoare, precum si prin crearea unui mecanism transparent de
stimulare materiala a personalului vamal, combinat cu pregatirea profesionala
intensiva;
- regandirea sferei de competenta a tuturor autoritatilor statului care isi
desfasoara activitatea in punctele de trecere a frontierei; adoptarea si in
aceasta privinta a modelelor performante ale vamilor statelor membre ale
Uniunii Europene, prin stabilirea unor atributii ferme referitoare la
subordonare, cooperare si colaborare;
- infiintarea unei scoli nationale a autoritatii vamale, prin care sa se
creeze posibilitatea selectarii si pregatirii corespunzatoare a personalului
vamal, precum si crearii unui corp profesionist vamal de elita;
- elaborarea in domeniul reglementarii a procedurilor de interventie in
situatia derularii operatiunilor vamale cu marfuri pirat, conform
reglementarilor comunitare si cu respectarea drepturilor de proprietate
intelectuala legate de comert;
- imbunatatirea infrastructurii vamale prin optimizarea comunicatiilor si
asigurarea protectiei datelor din sistemul informatic comunitar de urmarire a
tranzitului;
- continuarea investitiilor in securizarea frontierelor de nord si est
pentru a finaliza lucrarile incepute anterior in sedii de birouri vamale,
modernizarea celor existente si dotarea cu echipamente de detectie si control;
- intensificarea cooperarii autoritatilor vamale cu celelalte institutii
competente pentru culegerea de informatii, schimbul de date si procesarea
acestora in vederea depistarii si combaterii traficului ilicit de bunuri si
persoane.
D. Controlul financiar-fiscal
In domeniul controlului financiar si fiscal, Guvernul Romaniei va actiona
in urmatoarele directii de baza:
Controlul financiar
Se va actiona pentru:
- descentralizarea controlului financiar, sub cele doua forme, control
intern si audit public intern, in conformitate cu prevederile acquisului
comunitar in materie. De asemenea, se vor lua masuri institutionale ca
structurile de control financiar organizate la nivelul institutiilor centrale
sa retina exclusiv functii de monitorizare, coordonare si indrumare
metodologica, urmand ca functiile executive sa fie indeplinite la nivel
descentralizat/deconcentrat;
- legiferarea completa a controlului intern (cea mai putin
institutionalizata forma de control financiar in Romania), in acord cu
prevederile acquisului comunitar in materie;
- controlul financiar preventiv delegat va trece, treptat, pana la
jumatatea anului 2006, de la nivelul Ministerului Finantelor Publice la nivelul
fiecarei institutii si autoritati publice;
- dezvoltarea institutionala a controlului financiar pentru a cuprinde si
controlul veniturilor publice, nu numai al cheltuielilor publice;
- adoptarea Codului controlului intern, care sa cuprinda ansamblul normelor
de reglementare a controlului intern la nivelul institutiilor si autoritatilor
publice;
- adoptarea Legii responsabilitatii pentru banul public, care sa contina
prevederile indispensabile, de orice natura (legislativa, metodologica,
procedurala, organizationala etc.), care sa asigure utilizarea banului public
in mod eficient si sigur (inclusiv aspecte de recuperare a sumelor pierdute ca
urmare a iregularitatilor sau fraudelor).
Controlul fiscal
Guvernul va actiona in urmatoarele directii principale:
- eliminarea atributiunilor executive ale structurilor de control fiscal de
la nivelul centralelor institutiilor publice;
- concentrarea tuturor formelor de control fiscal in cadrul Agentiei Nationale
de Administrare Fiscala, pentru a realiza legatura directa a controlului fiscal
cu colectarea obligatiilor bugetare.
E. Consistenta politicii fiscal-bugetare cu politica monetara
Guvernul Romaniei va actiona pentru asigurarea consistentei si convergentei
obiectivelor si optiunilor de politica fiscal-bugetara cu obiectivele si
optiunile de politica monetara proiectate si implementate de Banca Nationala a
Romaniei.
In acest sens, politica fiscal-bugetara va sprijini:
- atingerea obiectivului de tintire directa a inflatiei prin masuri care sa
limiteze presiunile asupra masei monetare;
- gestionarea echilibrata a somajului inclusiv prin intermediul
indemnizatiilor de somaj care sa asigure standardele de viata proiectate fara a
genera crestere artificiala de cerere agregata;
- orientarea cheltuielilor bugetare in directii si pentru obiective cu
efect multiplicator asupra ofertei agregate interne;
- proiectarea si implementarea unei politici publice de indatorare interna
care sa evite decapitalizarea bancilor si cresterea ratelor dobanzii bancare,
ambele cu efect negativ asupra cererii de investitii si asupra inflatiei.
In scopul realizarii acestui deziderat, Guvernul Romaniei va dezvolta si va
mentine consultari permanente si sistematice cu Banca Nationala a Romaniei in
vederea armonizarii celor doua mari politici de ajustare macroeconomica -
politica fiscal-bugetara, respectiv politica monetara, prin proiectarea unui
mix de politici financiar-monetare eficient.
CAP. 13
Politica industriala
Pentru Guvernul Romaniei obiectivul strategic al politicii industriale este
cresterea competitivitatii si performantelor industriei romanesti in context
european si mondial. Politica industriala a Romaniei va fi elaborata tinand
seama de interesul national, in beneficiul public si in respect pentru
siguranta cetateanului.
Obiectivele generale ale politicii industriale sunt:
- Cresterea competitivitatii
- Sporirea rolului cercetarii si dezvoltarii
- Promovarea unui management durabil al resurselor si protectia mediului
- Imbunatatirea pregatirii profesionale si ocuparea fortei de munca
Aceste obiective vor putea fi atinse numai in conditiile in care politica
industriala a Romaniei va respecta principiile economiei cunoasterii adoptate
la Lisabona in anul 2000. De asemenea, trebuie mentionat ca, in urma largirii
Uniunii Europene la 25 de membri si alegerii unei noi Comisii Europene, s-a
creat o noua structura, insarcinata cu elaborarea unei noi politici industriale
europene, in contextul in care in prezent exista numai doua directive cu
caracter de obligativitate in domeniu.
In viziunea Guvernului instrumentele pentru aplicarea viitoarei politici
industriale a Romaniei sunt: asistenta sectoriala, privatizarea si
restructurarea, asistenta pentru export, sustinerea IMM-urilor si dezvoltarea
regionala, accesul la informatie si tratarea externalitatilor.
I. Politica in domeniul energiei
Sistemul energetic romanesc, cu toate componentele sale, reprezinta inca un
domeniu extrem de sensibil in ceea ce priveste restructurarea. Atentia speciala
de care trebuie sa se bucure acest domeniu rezulta atat din importanta pentru
intreaga economie, cat si din necesitatea respectarii prevederilor negociate cu
UE in Capitolul 14 - Energie. In plus, recentele privatizari transforma actorii
sistemului energetic romanesc din interni in regionali.
In ceea ce priveste politica energetica, Guvernul isi propune urmatoarele
obiective strategice:
- Obtinerea unei competitivitati reale in domeniul energetic
- Imbunatatirea cadrului institutional
- Eliminarea distorsiunilor care afecteaza concurenta pe piata
Atingerea obiectivelor implica aplicarea unor masuri specifice pentru
fiecare actor din domeniul energetic.
A. Obtinerea unei competitivitati reale in domeniul energetic
1. Sectorul minier
- accelerarea aplicarii Strategiei de dezvoltare a industriei miniere, cu
accent deosebit asupra demararii procedurilor de privatizare a unitatilor ce
pot prezenta un interes investitional;
- valorificarea produselor miniere in conditiile unei piete libere. Aceasta
va fi posibila prin corelarea pretului huilei energetice si al lignitului la
paritatea calitatii carbunilor din import (puterea calorifica a carbunelui
importat este 6.000 kcal/kg);
- optimizarea actualelor perimetre de exploatare in vederea concentrarii
productiei. Prin aceasta masura se asigura:
- reducerea costurilor legate de taxele cuvenite pentru suprafetele de
teren ocupate;
- disponibilizarea unor suprafete de teren ce pot sa primeasca alte
servituti comunitare;
- posibilitatea concentrarii productiei in zonele cele mai rentabile;
- schimbarea actualului sistem de acordare a subventiei de la productia
bruta la Gcal. Actualul sistem nu incurajeaza exploatarea unui carbune de
calitate, atata timp cat este subventionata o mare parte din masa miniera
extrasa fara a se face distinctie intre valorificabil si exploatat. In acest
mod nu este incurajata calitatea produsului, ci cantitatea acestuia cu efecte
majore in incadrarea in prevederile contractuale;
- reducerea in continuare a subventiilor si pierderilor de exploatare, ca
un principal obiectiv strategic agreat cu Fondul Monetar International si Banca
Mondiala. Aceeasi prevedere este valabila si pentru pierderile de exploatare;
- desfasurarea activitatilor miniere numai in conditii de protectie a
mediului;
- restructurarea intregului sector carbonifer cu conditia corelarii
judicioase a capacitatilor de productie cu necesarul producatorului de energie,
urmata de o privatizare accelerata;
- ofertarea spre privatizare si a producatorilor care din diferite motive
nu intra in structura viitoarelor unitati restructurate.
2. Sectorul productiei si transportului gazelor naturale
- privatizarea producatorului principal de gaze naturale (Romgaz);
- intensificarea activitatilor geologice, in special a celor la mare
adancime, in vederea obtinerii unui raport "rezerve
nou-descoperite/productie" situat la cel putin 0,5 - 1,0, cu scopul
diminuarii declinului productiei si pentru echilibrarea balantei energetice. In
prezent rezervele naturale industrializabile sunt epuizate in proportie de 70%;
- clarificarea statutului legal al sistemului de transport pe conducte al
gazelor naturale. Aceasta prevedere, cuprinsa in legislatia actuala, a fost si
este principala piedica in:
- accesarea unor fonduri private in reabilitarea si/sau dezvoltarea
sistemului national de transport pe conducte;
- acceptarea Romaniei ca un partener credibil in tranzitul cu titei din
Marea Baltica spre vestul Europei;
- concesionarea dreptului de utilizare a sistemului de transport pe
conducte magistrale al gazelor naturale si a capacitatilor de inmagazinare a acestora.
Nici pana in prezent, sistemul national de transport pe conducte magistrale al
gazelor naturale nu are un concesionar, ceea ce priveaza bugetul de stat de
sumele cuvenite ca redevente conform legislatiei si impiedica sistemul sa aiba
acces la o reala finantare;
- promovarea unor politici de natura sa asigure continuitatea si siguranta
alimentarii. Succesul unor astfel de politici trebuie sa aiba in vedere:
- diversificarea surselor din import, ca siguranta a aprovizionarii cu
gaze naturale;
- diversificarea importurilor din Federatia Rusa prin intermediul unor
noi interconectari la sistemul national de transport (Ungheni) in paralel cu
dezvoltarea capacitatilor de tranzit;
- interconectarea sistemului national de transport in partea vestica a
tarii (Arad, Oradea) in vederea asigurarii unei a doua surse de import (Marea
Nordului);
- participarea la realizarea proiectului de tranzit catre Europa de
Vest al gazelor naturale din regiunea Marii Caspice si Orientul Apropiat;
- participarea la realizarea conductei de tranzit Turcia - Austria pe
traseul Bulgaria - Romania - Ungaria (proiectul Nabucco);
- trecerea la contracte de import pe termen lung de tip "take or
pay";
- reabilitarea si dispecerizarea actualului sistem de transport pe conducte
al gazelor naturale;
- cresterea capacitatilor de inmagazinare a gazelor (fata de o rata
consum/depozit de 11% asigurata azi, la o cota de siguranta minima necesara de
25% conform angajamentelor negociate pentru acoperirea a 67,5 zile in 2011).
3. Sectorul productiei, transportului si distributiei de energie electrica
si termica
- privatizarea companiilor de productie si distributie, catre investitori
strategici si cu un portofoliu de angajamente pe termen lung cat mai restrans;
demararea privatizarii productiei - stabilirea a 4 - 6 entitati hidro-termo
echilibrate si ofertarea catre investitori strategici; inchiderea unor
capacitati nerentabile;
- organizarea bursei pentru energie - echilibrata de operatorul de sistem
OPCOM existent;
- formarea pietei energetice regionale in spatiul sud-est european;
- promovarea investitiilor private in noi capacitati de productie bazate pe
cogenerare si resurse naturale nepoluante (hidro, solar, eolian), cu luarea in
considerare a impactului social si protectia mediului;
- reanalizarea planurilor de restructurare a Termoelectrica, insistandu-se
pe termene scurte, inchideri de capacitati nerentabile si solutii de
privatizare mixte hidro-termo;
- continuarea eforturilor pentru realizarea interconectarii energetice cu
statele din Uniunea Europeana prin intermediul Transelectrica si pastrarea
proprietatii statului asupra acesteia; concesionarea managementului companiei
de transport al energiei si a managementului bursei de energie;
- ofertarea catre concesionare sau privatizare a celor 25 de hidrocentrale
nefinalizate si privatizarea microhidrocentralelor;
- asigurarea pentru centralele in cogenerare a unui regim de baza dictat de
energia termica si electrica, diferenta eventuala de energie electrica necesara
municipalitatilor urmand a fi asigurata de Sistemul energetic national prin
contracte de servicii de sistem si furnizare de energie de compensare;
- promovarea unei politici nerestrictive de readucere a localitatilor care
au abandonat sistemul de incalzire centralizat inapoi la situatia incalzirii
sigure si cu caldura ieftina;
- completarea programului de contorizare a caldurii prin contoare "de
scara" si trecerea intensiva la contorizarea individuala a locuintelor;
- cresterea capacitatii de interconectare cu Uniunea Europeana - Romania
are rezerva de putere ce poate fi utilizata pentru export.
B. Imbunatatirea cadrului institutional
- coordonarea unitara a sectorului energetic in cadrul unei structuri
coerente la nivelul Executivului;
- clarificarea statutului, atributiilor si structurii tuturor autoritatilor
de reglementare din domeniu;
- trecerea sub controlul comisiilor de specialitate ale Parlamentului a
tuturor autoritatilor de reglementare;
- asigurarea autonomiei financiare a autoritatilor de reglementare;
- finalizarea cadrului legislativ din domeniu si corelarea acestuia cu
legislatia conexa;
- elaborarea unei strategii integrate privind privatizarea sectorului
energetic.
C. Eliminarea distorsiunilor care afecteaza concurenta pe piata
- intarirea disciplinei financiare in vederea reducerii arieratelor din
domeniul energetic;
- adoptarea unor metodologii de calcul al preturilor si tarifelor care sa
permita reflectarea reala a influentei serviciilor in structura costurilor;
- clarificarea conceptului de autoritate de reglementare si reorganizarea
treptata a acestor entitati pe baze real concurentiale:
- amendarea reglementarilor se va face in principal la solicitarea
operatorilor in vederea corectarii efectelor aplicarii;
- statul va inceta a mai folosi reglementatorul ca un instrument de
reglare bugetara;
- deschiderea si liberalizarea pietei energiei prin:
- asigurarea accesului nediscriminatoriu (al tertilor) la piata tuturor
actorilor limitati doar la cantitatea tranzactionata;
- reanalizarea motivatiilor tehnice ce au stat la baza alimentarii unor
consumatori captivi de la transportator. Eliminarea relatiilor directe intre
transportator si consumator;
- continuarea acreditarii/reacreditarii societatilor eligibile, in
conditiile reanalizarii criteriilor obligatorii de obtinere a statutului de
consumator eligibil. Limitarea criteriilor exclusiv la conditiile minime
tehnice si la cantitatea minima cumparata;
- cresterea gradului de liberalizare a pietei gazelor de la circa 40%,
cat se estimeaza ca va fi la sfarsitul anului 2004, la 100%, in anul aderarii
2007;
- reorganizarea gestiunii centralelor electrice de termoficare prin
trecerea lor in totalitate in gestiunea municipalitatilor;
- clarificarea statutului juridic si tehnic al centralelor termice cu
cogenerare, nepreluate de catre administratiile publice locale;
- asigurarea resurselor financiare si aprovizionarea centralelor aflate
in administrarea municipalitatilor sau oraselor vor fi realizate prin
intermediul autoritatilor locale prin licitatii electronice sau prin burse de
marfuri;
- preluarea rentei hidro de catre stat, prin intermediul pretului apei,
si utilizarea acesteia pentru compensarea cresterilor de preturi la populatie
(se vor elimina tarifele preferentiale si se vor inlocui cu ajutoare
familiale), promovarea energiilor regenerabile si protectia mediului.
II. Politica in domeniul asistentei sectoriale
Asistenta sectoriala reprezinta unul dintre cele mai sensibile domenii ale
politicii industriale. Din acest motiv, reevaluarea asistentei sectoriale va
reprezenta o prioritate pentru Guvern, tinand seama, in special, de prevederile
Capitolului 15 - Politica industriala si Capitolului 1 - Libera circulatie a
marfurilor, negociate cu Uniunea Europeana. De asemenea, se vor respecta
recomandarile europene din domeniul industrial, sustinute pe pilonii:
competitivitate, cercetare si pregatire continua, dezvoltare durabila.
Guvernul Romaniei are in vedere urmatoarele masuri:
- reevaluarea politicii in domeniul asistentei sectoriale pentru orizontul
de timp 2005 - 2008;
- modernizarea rolului autoritatii publice centrale in domeniul industriei;
- dezvoltarea pietei interne de produse industriale prin utilizarea
sistemului de achizitii publice;
- incurajarea aliantelor strategice pe baze tehnologice si industriale,
economice sau financiare, urmarindu-se incadrarea lor in prevederile
legislative interne si internationale;
- promovarea clusterelor industriale pe principiul specializarii
internationale si complementaritatii industriale cu tarile UE, central si
est-europene sau din alte zone apropiate;
- asistenta sectoriala pentru produse cu valoare adaugata mare (prelucrare
inalta, tehnologie complexa) si cu bazin de resurse intern (cum ar fi industria
mobilei si industria alimentara).
III. Politica comerciala, exportul si investitiile straine
Politica in aceste domenii este in mare parte reglementata, sarcina
principala fiind respectarea intelegerilor internationale in conditiile
sustinerii credibilitatii si increderii in mediul de afaceri romanesc.
In acest sens, Guvernul va promova urmatoarele masuri:
- utilizarea facilitatilor tarifare convenite prin acordurile de liber
schimb, negociate de Romania pe plan international, si participarea la
liberalizarea comertului international prin negocieri comerciale multilaterale
in cadrul Organizatiei Mondiale de Comert;
- cresterea ponderii exporturilor romanesti de produse industriale in
comertul mondial prin gasirea unor nise de piata pentru acestea, in special
pentru produsele cu grad avansat de prelucrare;
- acordarea de sprijin pentru extinderea ofertei de servicii specializate
de consultanta si de instruire in domeniul comertului;
- acordarea de garantii de risc comercial sau necomercial;
- programe pentru delocalizarea productiei in zone mai putin
industrializate;
- promovarea exportului de capital;
- cresterea volumului de investitii straine in Romania, prin asigurarea
unui climat investitional stimulativ si predictibil.
IV. Politica in domeniul intreprinderilor mici si mijlocii
Intreprinderile mici si mijlocii se confrunta in prezent cu bariere
administrative si comerciale. Cu toate masurile anuntate de catre institutiile
statului responsabile pentru domeniul IMM-urilor, nu s-au inregistrat succese
remarcabile care sa fie evidentiate de catre reprezentantii acestui segment din
economie.
In acest domeniu, Guvernul va promova urmatoarele masuri:
- reluarea procesului de evaluare anuala a domeniului in parteneriat cu
reprezentantii IMM-urilor;
- ridicarea progresiva a procentului de alocare de resurse financiare
pentru stimularea infiintarii si sprijinirea functionarii IMM-urilor, de la
0,2% din PIB in prezent la 0,4% din PIB;
- implementarea Cartei Europene privind intreprinderile mici si mijlocii;
- incurajarea initiativei individuale, imbunatatirea pregatirii manageriale
prin instruire in cadrul invatamantului liceal si universitar;
- stimularea extinderii sistemului de subcontractare, de catre
intreprinderi mici si mijlocii, in scopul colaborarii acestora cu mari companii
industriale;
- asigurarea accesului la achizitiile publice;
- imbunatatirea ofertei de servicii pentru IMM prin dezvoltarea de retele
de consultanta;
- asigurarea si sustinerea accesului la activele disponibile ale operatorilor
economici de stat in vederea infiintarii de parcuri tehnologice, centre de
inovare si incubatoare de afaceri;
- sprijinirea activitatii de cercetare, dezvoltare si inovare tehnologica
si de implementare a rezultatelor acestora;
- incurajarea activitatilor care contribuie la largirea pietelor IMM si cu
prioritate la dezvoltarea exportului prin sustinerea participarii la expozitii,
targuri, simpozioane, misiuni comerciale, acces la publicatii si training;
- acordarea de sprijin pentru accesul la baza de date privind legislatia UE
si acordarea de asistenta IMM in implementarea managementului industrial modern
si competitiv, bazat pe componentele de calitate (ISO 9000), de mediu (ISO
14000) si marketing;
- sustinerea accesului IMM la programe comunitare si internationale.
V. Politica in domeniul privatizarii si restructurarii
Politicile publice cu privire la restructurare si privatizare se vor
orienta catre marile societati comerciale, urmarirea contractelor incheiate si
restructurarea pe criterii de competitivitate a societatilor cu capital
majoritar de stat:
Masurile pe care Guvernul le are in vedere sunt urmatoarele:
- continuarea privatizarii societatilor comerciale de talie mare si
mijlocie;
- restructurarea sectorului de stat, inclusiv prin inchideri de capacitati
neviabile;
- elaborarea unei strategii integrate privind privatizarea sectorului
energetic;
- privatizarea societatilor din industria de aparare;
- monitorizarea contractelor postprivatizare;
- lichidarea pachetelor minoritare detinute de catre stat prin mecanisme de
piata;
- modernizarea, retehnologizarea si optimizarea fluxurilor tehnologice din
unitati industriale cu potential de competitivitate, in conditiile legii;
- reorganizarea activitatilor indirect productive (externalizari).
VI. Politica in domeniul mediului si resurselor
Politica in domeniul mediului si resurselor urmareste, in principal,
reducerea riscurilor de neconformitate a societatilor comerciale romanesti cu normele
internationale in domeniul protectiei mediului. De asemenea, in colaborare cu
celelalte autoritati abilitate in elaborarea politicilor in domeniul mediului
si resurselor, vor fi promovate masuri care sa respecte principiile si
directivele europene in ceea ce priveste dezvoltarea durabila:
- utilizarea de noi instrumente de tratare a externalitatilor mediului -
permisele de mediu si licente bazate pe principiul "poluatorul
plateste";
- acordarea asistentei necesare pentru dezvoltarea de strategii de firma
orientate catre protectia mediului si a resurselor;
- introducerea sistemului de management de mediu ISO 14001 la nivelul
operatorilor economici;
- sprijin pentru cazurile speciale de neconformitate pentru intreprinderi
sau zone geografice cu probleme grave de poluare;
- inasprirea sanctiunilor pentru poluarea mediului de catre operatorii
economici.
VII. Integrarea politicilor de cercetare-dezvoltare si de infrastructura a
calitatii in politica industriala
Actiunile pe care Guvernul le va intreprinde in acest domeniu, constau in:
- sustinerea dezvoltarii activitatilor si infrastructurilor specializate
pentru asistenta si informare in domeniul tehnologic, precum si pentru transfer
tehnologic, la nivel national si regional;
- deducerea cheltuielilor de cercetare-dezvoltare;
- stimularea dezvoltarii parcurilor tehnologice;
- dezvoltarea si sustinerea pietelor in continua expansiune in cadrul
promovarii investitiilor intangibile (cultura, protectia mediului, biotehnologie,
sanatate etc.);
- preluarea armonizata a directivelor bazate pe principiul noii abordari si
introducerea procedurilor europene pentru evaluarea conformitatii produselor;
- sustinerea unei politici active in domeniul calitatii, axata pe dezvoltarea
si optimizarea infrastructurii calitatii, precum si pe stimularea implementarii
de catre operatorii economici a sistemului de management al calitatii (ISO
9000).
CAP. 14
Politica in domeniul turismului
Turismul national va fi orientat si integrat in tendintele regionale si
mondiale, din punct de vedere al dinamicii si orientarii in structurarea
ofertei.
Obiectivele pe care Guvernul Romaniei si le-a fixat in domeniul turismului
sunt:
- cresterea circulatiei turistice pe teritoriul Romaniei
- diversificarea ofertei si cresterea calitatii serviciilor turistice
Prin aceste obiective Guvernul Romaniei isi propune cel putin o dublare a
veniturilor din turism pana in anul 2008.
Principalele masuri pe care Guvernul Romaniei le va promova pentru
valorificarea potentialului turistic national privesc urmatoarele aspecte:
- definirea si promovarea unui brand turistic national pentru
individualizarea, personificarea si asigurarea unei atractivitati specifice
ofertei nationale, atat pentru consumatorii finali, cat si pentru investitori;
- stabilirea prioritatilor in dezvoltarea infrastructurii de sprijin a
turismului in corelatie cu dezvoltarea infrastructurii generale;
- cooperarea organismelor guvernamentale cu sectorul privat pentru
promovarea investitiilor transfrontaliere, imbunatatirea procesului de
instruire si protejarea mediului natural;
- functionarea organismelor de consultare dintre industria turistica si
administratia publica la nivel central si local;
- transferarea catre sectorul privat, in conformitate cu practica
internationala, a activitatilor de marketing si promovare, licentiere,
brevetare si clasificare in turism;
- utilizarea unei cote-parti din fondurile pentru conversia profesionala a persoanelor
aflate in somaj, pentru scolarizarea si pregatirea acestora in meserii si
ocupatii specifice turismului;
- imbunatatirea si finantarea formelor educationale de profil (licee de
turism si facultati de profil);
- informatizarea actiunii de promovare a turismului.
CAP. 15
Politica de dezvoltare regionala
Pentru perioada 2005 - 2008 si in perspectiva pana in anul 2013,
obiectivele principale ale politicii de dezvoltare regionala sunt:
- cresterea competitivitatii la nivel regional si a convergentei intre
regiuni
- dezvoltarea zonelor urbane si rurale
- promovarea economiei cunoasterii, cercetarii si inovarii
- cooperarea transfrontaliera si transnationala
Politica de dezvoltare regionala va lua in considerare relatiile de
complementaritate ce exista intre politicile sectoriale, intre acestea si cele
de coeziune si planificare spatiala, precum si necesitatea de a imbunatati
capacitatea institutionala. In acest sens, Guvernul Romaniei va tine cont de
urmatoarele conditii:
a) in planul politicilor publice:
- asigurarea stabilitatii macroeconomice, ca fundament pentru orice
programare a obiectivelor dezvoltarii si investitiilor utilizand fonduri
structurale, precum si alte fonduri publice; consolidarea fiscala si
imbunatatirea managementului financiar;
- reforma intreprinderii, prin privatizarea, restructurarea sau lichidarea
intreprinderilor neviabile;
- atingerea obiectivelor fixate in Strategia de la Lisabona cu precadere in
privinta cresterii fondurilor de finantare pentru programe de
cercetare-dezvoltare si in dezvoltarea resursei umane;
- generalizarea sistemului competitiv de acordare a granturilor pentru
cercetare, diseminarea si utilizarea rezultatelor cercetarii in industria
romaneasca;
- implementarea unui plan de actiune pentru consolidarea si integrarea
pietelor financiare si de capital, in concordanta cu Planul de Actiune privind
Serviciile Financiare al Uniunii Europene;
- investitii in resursa umana, respectiv in programe de formare
profesionala si formare profesionala continua;
- implementarea Cartei Europene privind intreprinderile mici si mijlocii;
- modernizarea sistemului social prin promovarea unor politici sociale
active in locul celor fundamental axate pe protectie, inclusiv reforma
pensiilor si a serviciilor de incluziune sociala;
- aplicarea programelor care incurajeaza finantarea privata a programelor
de cercetare, in special prin dezvoltarea sistemului fondurilor cu capital de
risc;
- reformarea sistemului de subventii si utilizarea transparenta a
ajutoarelor de stat cu respectarea principiilor de concurenta. Se va acorda, de
asemenea, atentie evaluarilor ex ante pentru a fundamenta direct si transparent
necesitatea acordarii unui ajutor de stat;
- liberalizarea si privatizarea utilitatilor publice;
- modificarea sistemului de statistica teritoriala pentru a lua in
considerare la evaluarea programelor regionale cu precadere indicatorii
structurali.
b) in plan institutional:
- reforma administratiei publice; descentralizarea aplicarii politicilor si
alocarii resurselor;
- corelarea si integrarea politicilor sectoriale in politicile de coeziune,
concomitent cu operationalizarea mecanismelor de cooperare interministeriala si
de parteneriat guvern - consilii regionale - autoritati locale;
- formarea unei retele nationale si a retelelor regionale ce contribuie la
diseminarea programelor de cercetare-dezvoltare;
- aplicarea stricta a unui sistem de monitorizare si evaluare.
Masurile generale incluse in Planul National de Dezvoltare revizuit,
configurate in programele operationale si in subprogramele regionale,
corespunzator celor 4 obiective principale si celui subsecvent (reconversie
economica si sociala), vor avea in vedere:
a. Competitivitate regionala, prin:
- crearea serviciilor de sprijin in afaceri - business support services;
- crearea retelelor de cooperare dintre IMM-uri, centre de cercetare si
universitati, organizatii de formare profesionala si formare profesionala
continua, institutii financiare si consultanti in scopul evaluarii
potentialului de dezvoltare locala si regionala si fixarii obiectivelor
dezvoltarii economice si formarii resursei umane, precum si finantarii private
a cercetarii si utilizarii rezultatelor acesteia;
- stimularea formarii sistemului de cluster industrial in toate regiunile;
- extinderea programelor de incurajare a exporturilor;
- reintroducerea programelor care permit inceperea unei afaceri prin
acordarea capitalului de pornire ori de consolidare;
- utilizarea fondurilor cu capital de risc si a capitalului de pornire in
special pentru introducerea rezultatelor cercetarii in productie sau in
imbunatatirea serviciilor;
- stimularea cercetarii-inovarii, extinderea centrelor de excelenta;
- dezvoltarea sectorului IT;
- aplicarea programelor de reconversie economica si sociala;
- aplicarea programelor de dezvoltare a resursei umane, dupa o prealabila
evaluare a potentialului in cooperare cu sectorul privat, tinand cont de
profilul sistemului educational local;
- modernizarea si dezvoltarea retelelor energetice, utilizarea resurselor
regenerabile si cresterea eficientei energetice;
- imbunatatirea sistemelor si retelelor de transport;
- asigurarea calitatii mediului.
b. Dezvoltare teritoriala echilibrata, prin:
- promovarea unei politici de dezvoltare urbana policentrica, prin
identificarea si stabilirea zonelor de dezvoltare urbana policentrica, precum
si prin formarea retelelor de dezvoltare policentrica;
- dezvoltare rurala;
- realizarea unei sinergii intre zonele urbane si cele rurale;
- masuri specifice pentru zonele care depind de pescuit;
- implementarea strategiilor inovative de regenerare economica si sociala a
oraselor de marime mica si medie, precum si a cartierelor, zonelor suburbane si
periurbane aflate in declin din marile orase;
- schimbul de informatii si experienta in legatura cu regenerarea
sustenabila si dezvoltarea urbana;
- stabilirea unei baze statistice la nivel urban si realizarea la scara
nationala a auditului urban.
c. Cooperarea transfrontaliera si transnationala intre regiuni, prin:
- promovarea dezvoltarii regionale integrate intre regiunile de granita;
- perfectionarea politicilor de dezvoltare regionala si coeziune, precum si
a mecanismelor de cooperare transnationala si transfrontaliera, conform
initiativei comunitare INTERREG III.
d. Coeziune sociala, prin:
- promovarea unor politici de combatere a formelor de discriminare si
inegalitate pe piata fortei de munca, precum si pentru facilitarea insertiei
sociale si integrarii ocupationale a femeilor, persoanelor cu handicap,
minoritatilor, persoanelor care au suferit condamnari penale, precum si a
refugiatilor;
- extinderea microfinantarii.
e. Identitate locala si regionala, prin:
- asistenta pentru microintreprinderi in industrii traditionale si de
artizanat;
- conservarea si dezvoltarea artei populare si a traditiilor culturale din
mediul rural;
- conservarea siturilor istorice din mediul urban si cetatile taranesti;
- incurajarea dezvoltarii agroturismului;
- dezvoltarea schemelor inovative ce urmaresc managementul mediului si
adoptarea de tehnologii curate si reciclarea deseurilor.
Cadrul institutional
- asigurarea stabilitatii cadrului institutional pentru coordonarea,
implementarea si gestionarea instrumentelor structurale negociat cu UE. In
acest sens, Hotararea Guvernului nr. 497/2004 va ramane, in principal,
nemodificata pentru o perioada de 2 ani, cu exceptia acelor prevederi ce vor
fixa autoritatea administratiei publice centrale investita cu atributii in
domeniul politicilor regionale si transferul catre aceasta a coordonarii
activitatii de elaborare, modificare si monitorizare a Planului National de
Dezvoltare;
- organizarea in cadrul structurii autoritatii administratiei publice
centrale investite cu atributii in domeniul politicilor regionale a unitatii de
coordonare si monitorizare a politicilor regionale. Aceasta unitate va avea
rolul sa faciliteze cooperarea dintre autoritatile locale, judetene, consiliile
regionale si agentiile de dezvoltare regionala pentru a integra planurile
locale de dezvoltare in cele regionale si sa monitorizeze implementarea
programelor operationale si a subprogramelor;
- reorganizarea regiunilor de dezvoltare economica, prin marirea numarului
acestora, tinand cont de criterii geografice, socioeconomice si culturale, in
conformitate cu prevederile europene, in scopul eficientizarii activitatii
acestora;
- incurajarea dezvoltarii unor microregiuni pe teritoriul unui judet in
scopul realizarii unor proiecte comune;
- asigurarea corelarii planurilor operationale pe regiuni;
- asigurarea corelarii planurilor operationale cu cele de dezvoltare
locala;
- elaborarea unei metodologii comune de realizare a planurilor de
dezvoltare locala pe localitati;
- realizarea si implementarea unui sistem de management al informatiei,
care sa permita monitorizarea realizarii planurilor operationale si a
cheltuirii fondurilor prestructurale si apoi a celor structurale;
- dezvoltarea capacitatii tehnice de a elabora si conduce proiecte ce
urmeaza sa fie cofinantate prin instrumente structurale, prin aplicarea unor
programe de instruire la nivel local si judetean;
- consacrarea contractelor de parteneriat intre autoritatea centrala
investita sa elaboreze si sa aplice politici regionale - ca autoritate de
management si agentiile de dezvoltare regionala, ca forma legala de cooperare
si implementare a programului operational pentru dezvoltare regionala.
CAP. 16
Politica privind amenajarea teritoriului
Politicile de dezvoltare spatiala trebuie sa contribuie la coeziunea
economica si sociala a localitatilor si regiunilor, la cresterea
competitivitatii, precum si la conservarea diversitatii culturale si a
capitalului natural. In acest sens, politicile de dezvoltare spatiala pe care
Guvernul Romaniei le va promova vor fi axate pe urmatoarele obiective majore:
- dezvoltarea echilibrata si policentrica a sistemului urban, precum si
realizarea parteneriatului intre zonele urbane si rurale
- dezvoltarea unui sistem integrat de transport si comunicatii ca suport
pentru formarea si expansiunea sistemului urban de tip policentric si pentru a
realiza pe aceasta cale o integrare a regiunilor de dezvoltare economica in
spatiul economic si politic european
- conservarea si dezvoltarea mostenirii culturale si naturale.
A. Constructia institutionala
In temeiul principiului descentralizarii, subsidiaritatii si
proportionalitatii, politicile de dezvoltare spatiala se vor aplica
preponderent de consiliile regionale, consiliile judetene, primarii si agentii
de dezvoltare regionala, Guvernul limitandu-si rolul la reglementari ce urmaresc
dezvoltarea pietelor, controlul calitatii in constructii si designul urban.
A.1. Dezvoltarea zonelor urbane policentrice si relatia dintre mediul urban
si rural
Pentru a stimula competitivitatea, relatiile economice de interdependenta
si pentru a da o dimensiune spatial-functionala dezvoltarii, atat Guvernul, cat
si primariile si agentiile de dezvoltare regionala - ca structuri de suport
tehnic - vor colabora pentru:
- identificarea si stabilirea zonelor de dezvoltare urbana policentrica,
pentru a facilita deconcentrarea spatiala, dezvoltarea si extinderea functiilor
urbane catre zonele periferice, periurbane si localitatile aflate la distanta
scurta de aglomerarile urbane in afara zonei periurbane;
- incurajarea formarii retelelor de dezvoltare policentrica. Aceste retele
vor fi structuri de cooperare si coordonare intre autoritatile administratiei
publice locale infiintate cu rolul de a elabora si a aplica planuri de
dezvoltare a zonelor urbane policentrice. Aceste planuri vor cuprinde planurile
de dezvoltare locala comprehensiva si PUG-urile (planurile de urbanism general)
si se vor integra, la randul lor, in planurile de dezvoltare judeteana si
regionala;
- stabilirea cooperarii intre universitati, centre de cercetare si autoritatile
locale si regionale pentru infiintarea tehnopolurilor ca centre de difuzie a
rezultatelor cercetarii-inovarii;
- promovarea programelor de cooperare transfrontaliera si a retelelor
transnationale;
- identificarea si stabilirea zonelor metropolitane in structura
policentrica si a oraselor de tip "deschis" prin dezvoltarea
infrastructurii fizice de transport ori a centrelor culturale;
- aplicarea in parteneriat cu sectorul privat a programelor care
incurajeaza diversificarea economiilor locale, in zonele urbane dependente de o
singura ramura economica, ori in zonele industriale aflate in declin;
- extinderea programelor de reabilitare si modernizare a infrastructurii
fizice in orasele mici si mijlocii; formarea retelelor de cooperare intre
aceste orase;
- dezvoltarea cailor de transport si a serviciilor/utilitatilor publice, a
managementului deseurilor si a resurselor pentru utilitati publice (apa, gaz,
energie), inclusiv prezervarea si extinderea zonelor naturale si a spatiilor
verzi in intra- si extravilan.
Planificarea dezvoltarii urbane va avea in vedere elaborarea planului de
dezvoltare comprehensiva a localitatii in care vor fi cuprinse obiectivele si
politicile de dezvoltare a infrastructurii si serviciilor publice, resursele si
tendintele dezvoltarii economice, perspectiva dezvoltarii zonelor rezidentiale
si regulile de design urban aplicabile, toate acestea corelate cu masurile de
dezvoltare in sistem policentric. Planurile de dezvoltare comprehensiva vor fi
elaborate dupa realizarea unui audit urban.
A.2. Parteneriat urban-rural
- promovarea unei dezvoltari integrate urban-rural, prin incurajarea
cooperarii intre autoritatile administratiei publice locale in special intre
localitatile apropiate;
- identificarea posibilitatii de cooperare intre localitatile urbane si
rurale apropiate pentru realizarea de investitii in infrastructura, asigurarea
serviciilor de transport public, prezervarea capitalului cultural si natural.
B. Statutul municipiului Bucuresti
- reglementarea zonei metropolitane Bucuresti, cu regim separat de zonele
policentrice.
C. Acces la infrastructura si cunoastere
- dezvoltarea retelelor de transport si integrarea acestora in sistemele
regionale de transport public european;
- integrarea managementului si planificarii investitiilor in caile de
transport la nivel local si regional pentru a evita conflictele si pentru a
corela aceste investitii cu alte obiective prevazute la nivel regional, local
sau judetean;
- promovarea inovarii si diseminarea rezultatelor cercetarii catre
intreprinderi mici si mijlocii;
- extinderea IT in sistemul local de educatie si administratie publica;
- incurajarea infiintarii centrelor de inovare si cooperare cu universitati
si companii de cercetare-dezvoltare.
D. Conservarea capitalului natural
Dezvoltarea spatiala comprehensiva si durabila depinde de conservarea
biodiversitatii si de aplicarea unor masuri stricte si dure de conservare a
zonelor si arealelor verzi aflate in - intra sau - extravilan. In aceste
circumstante, Guvernul Romaniei va avea in vedere:
- aplicarea Protocolului de la Kyoto de reducere a emisiilor de CO2 prin
inasprirea regulilor de organizare a traficului rutier in zonele centrale ale
asezarilor urbane; interzicerea traficului in zonele istorice;
- imbunatatirea reglementarilor privind calitatea in constructii si a
regulilor de design urban pentru incurajarea utilizarii unor materiale cat mai
putin poluante, a resurselor energetice regenerabile si organizarii riguroase a
managementului deseurilor in zonele rezidentiale, precum si pentru conservarea
si extinderea spatiilor verzi;
- integrarea politicilor de conservare a biodiversitatii in politicile
sectoriale, respectiv a celor de dezvoltare rurala si urbana;
- cresterea calitatii apei si aplicarea unor masuri stricte de prevenire a
poluarii surselor de apa;
- limitarea extinderii zonelor rezidentiale, cu precadere in zonele
montane, concomitent cu interzicerea autorizarii constructiilor de orice fel in
spatiile verzi (parcuri/gradini) aflate in intravilan;
- aplicarea unui program national de constructie a retelei de canalizare si
de realizare a statiilor de epurare in localitatile rurale si localitatile
recent declarate oras prin lege, dar care nu dispun de o infrastructura urbana.
Acest program va trebui aplicat pentru o perioada de 15 ani;
- aplicarea unui program de introducere a regulilor minime privind
managementul deseurilor in localitatile rurale.
E. Conservarea si dezvoltarea diversitatii culturale
Stilul arhitectonic romanesc ca spatiu de expresie si formare culturala,
precum si valorile culturale locale si regionale au suferit grave mutilari in
ultimii 60 de ani, pe fondul ignorantei si neglijentei. De aceea Guvernul
Romaniei va promova urmatoarele politici:
- prezervarea zonelor istorice din asezarile urbane vechi, precum si
refacerea pe cat posibil a celor distruse. In acest sens, vor fi emise
reglementari privind reabilitarea urbana care vor urmari refacerea structurii
si pastrarea exacta a stilului arhitectonic al cladirilor istorice si a
materialelor de constructie, asigurarea managementului acestor zone;
- conservarea stilului arhitectonic traditional in asezarile rurale, in
baza realizarii unei evaluari riguroase realizate de institutii de cercetare in
etnografie si arta populara, Guvern si autoritatile locale. In acest sens, vor
trebui emise reguli stricte de urbanism si arhitectura pentru a stopa
constructia in mediul rural a kitschurilor care au mutilat in ultimii ani
stilul arhitectonic autentic romanesc, sasesc sau maghiar;
- conservarea cetatilor taranesti medievale ridicate de comunitatea
saseasca din Transilvania prin aplicarea extinsa a proiectului-pilot lansat in
1998 - 1999;
- emiterea unor noi reguli de design urban pentru reconfigurarea zonelor
rezidentiale prost echipate edilitar si a constructiilor de locuit de tip
colectiv.
F. Lucrari publice si locuinte
- continuarea lucrarilor privind construirea de locuinte sociale pentru
familii cu venit modest, in contextul Legii nr. 114/1996 si Hotararii
Guvernului nr. 687/1997;
- transformarea ANL intr-o entitate de piata si orientarea programelor sale
catre constructia de locuinte sociale si pentru tineri. Subventiile acordate
prin ANL pentru constructia de locuinte proprietate personala vor fi
generalizate, ANL urmand sa verifice corespondenta dintre valoarea reala si
valoarea declarata a constructiilor;
- stabilirea unui parteneriat intre Guvern si autoritatile locale pentru continuarea
Programului de consolidare a cladirilor de locuit multietajate incadrate in
clasa I de risc seismic si care prezinta pericol public. Acest program va avea
prioritate in domeniul lucrarilor publice si va trebui finalizat in cel mult 2
ani;
- elaborarea in parteneriat cu autoritatile locale a unui program national
privind reabilitarea termica a cladirilor de locuit multietajate, conexat cu
refacerea estetica a acestora, in baza experientei acumulate in aplicarea
Programului de reabilitare termica a cladirilor de locuit multietajate si a
Programului de conservare a energiei termice in 5 orase: Buzau, Ploiesti,
Pascani, Oltenita si Fagaras;
- promovarea unei politici de reabilitare termica a constructiilor,
indiferent de tipul lor, prin acordarea unor deductibilitati din impozitul pe
venit;
- continuarea lucrarilor privind alimentarea cu apa a satelor, conform
Hotararii Guvernului nr. 577/1997 si Hotararii Guvernului nr. 687/1997, si
lansarea programului national de constructie a retelei de canalizare si de
realizare a statiilor de epurare in localitatile rurale si localitatile recent
declarate oras prin lege, dar care nu dispun de o infrastructura urbana (cu
termen de 15 ani);
- aplicarea programului national privind asfaltarea drumurilor comunale
prin modificarea Hotararii Guvernului nr. 577/1997.
Lucrarile publice vor fi transferate in responsabilitatea autoritatilor
locale, ori asociatiilor infiintate intre acestea, potrivit dispozitiilor art.
11 si 12 din Legea nr. 215/2001 privind administratia publica locala, afara de
proiectele de infrastructura din domeniul transporturilor finantate prin Fondul
de coeziune.
CAP. 17
Politica in domeniul transporturilor
Guvernul Romaniei va aplica o strategie care are in vedere dezvoltarea
echilibrata a economiei locale si regionale, precum si integrarea retelei
nationale de transport (si logistica) la reteaua europeana, respectiv la cea
internationala.
A. Strategia in domeniul transportului feroviar
In ceea ce priveste dezvoltarea transportului feroviar, Guvernul Romaniei
are in vedere urmatoarele masuri:
- reorganizarea activitatii societatilor comerciale feroviare din Romania
conform directivelor UE:
- C.F.R. Infrastructura S.A./gestionar infrastructura feroviara (+
filiale);
- C.F.R. Calatori S.A./operator national in transportul de calatori; cu
doua departamente: lung parcurs (+ international) si scurt parcurs (+ filiale);
- MRM S.A. (material rulant motor)/departamente regionale; Muntenia (Bucuresti),
Transilvania (Cluj), Banat (Timisoara), Moldova (Galati);
- C.F.R. Marfa S.A./operatorul national in transportul de marfa (+
filiale);
- asanarea financiara a societatilor feroviare nationale;
- stabilirea de strategii pentru optimizarea costurilor si functionarea in
conditii de eficienta economica;
- asigurarea subventiei in transportul de calatori, conform normelor
europene, conform contractului national de servicii (2100 trenuri/1750 trenuri
locale); baza de raportare anul 1999, si nivelurile subventiilor din tarile din
Europa Centrala si de Est membre sau candidate UE;
- privatizarea transportului feroviar de marfuri;
- pregatirea transportului feroviar de calatori de lung parcurs pentru
privatizare (parteneriat);
- eliminarea punctelor periculoase si a restrictiilor de viteza de pe
infrastructura feroviara publica, cresterea vitezei tehnice si comerciale cu
minimum 20%;
- finalizarea lucrarilor pe coridorul IV: Campina - Brasov, Bucuresti -
Constanta, Curtici - Arad - Simeria, precum si a tronsonului Pitesti - Ramnicu
Valcea;
- parteneriat privind gestionarea patrimoniului auxiliar, telecomunicatii
pe suport de fibra optica, mecanizarea caii, transportul de calatori de noapte
(dotare cu vagoane de dormit), servicii informatice, transportul feroviar de
calatori local, servicii auxiliare diverse;
- gestionarea eficienta a resurselor umane:
- pregatire profesionala adecvata;
- ocuparea posturilor de conducere pe baza de concurs;
- instruirea profesionala, sanatatea personalului, servicii medicale
(recuperare), programe sociale adecvate (colaborare sindicate);
- initiativa pentru restructurarea si redefinirea invatamantului
superior feroviar (cursuri, autorizari, cadre didactice);
- contracte de management la nivelul conducerii centrale a societatilor
comerciale;
- separarea activitatii AFER de activitatea de inspectorat:
- AFER/autoritatea feroviara romana, cu rol de reglementare si
regulator;
- ISFR/inspectoratul de stat feroviar roman, cu rol de inspectie;
- aducerea sigurantei circulatiei la nivel optim pentru exploatarea
feroviara;
- reinfiintarea (in parteneriat) a ITL (Institutul de Transport si
Logistica), responsabil cu gestionarea cercetarii si dezvoltarii feroviare;
- infiintarea si amenajarea Muzeului National CFR (Snagov sau Balotesti).
B. Strategia in domeniul infrastructurii rutiere
Strategia in domeniul infrastructurii rutiere vizeaza trei componente:
- satisfacerea deplina a utilizatorului;
- interconectarea si interoperabilitatea retelei de drumuri din Romania cu
reteaua de drumuri din UE;
- corelarea dezvoltarii retelei de drumuri publice cu prioritatile
dezvoltarii economice a Romaniei; dezvoltarea retelei de drumuri publice din
Romania si imbunatatirea indicilor calitativi (densitate, lungime, imbracaminti
moderne) se vor face in conditii de siguranta si confort, asigurandu-se
protectia mediului.
Politicile rutiere pe care Guvernul Romaniei le va promova sunt
urmatoarele:
1. Reconfigurarea retelei de drumuri publice (DN, DJ, DC), prin:
- reparare, intretinere curenta si periodica, reparatii capitale si
modernizare;
- managementul intretinerii drumurilor si lucrarilor de arta se va face pe
criterii exclusiv tehnice, prin aplicarea sistemelor de management pentru
drumuri, PMS (Pave Management System), si pentru poduri, BMS (Bridge Management
System);
- sporirea masurilor de siguranta circulatiei si sporirea confortului participantilor
la trafic;
- imbunatatirea serviciilor oferite de administratorii retelei de drumuri
publice.
2. Dezvoltarea retelei de drumuri publice, prin:
- legarea tuturor localitatilor la reteaua de drumuri publice;
- respectarea angajamentelor de integrare europeana
- autostrada Nadlac - Deva - Sibiu - Pitesti - Bucuresti - Constanta pe
coridorul IV - paneuropean
- autostrada Bucuresti - Focsani - Albita pe coridorul IX - paneuropean
- finalizarea lucrarilor incepute:
- autostrada Bucuresti - Brasov - Tg. Mures - Cluj-Napoca - Oradea
- Bors;
- autostrada Bucuresti - Constanta
- constructia unor retele de drumuri rapide, pentru circulatia de tranzit,
in special pentru traficul greu, ca alternativa pentru actuala retea publica de
drumuri de legatura intre localitatile invecinate.
3. Reorganizarea administratiei nationale a drumurilor publice din Romania,
prin:
- infiintarea Consiliului National al Drumurilor cu competente in stabilirea
strategiilor si politicilor sectoriale in domeniul rutier;
- transformarea Companiei Nationale de Autostrazi si Drumuri Nationale din
Romania (CNADNR) in Agentia Nationala de Administrare a Drumurilor Publice;
- dezvoltarea si introducerea unei strategii de gestionare si intretinere
multianuala a retelei de drumuri publice, pe baza de programe in sistemul de
niveluri de serviciu.
C. Strategia in domeniul transporturilor navale
Strategia in transportul naval vizeaza urmatoarele componente:
- folosirea avantajului competitiv al Dunarii (coridorul VII european) in
conditiile integrarii in Uniunea Europeana;
- dezvoltarea capacitatilor de operare si depozitare in porturile de la
Dunare;
- dezvoltarea si intensificarea traficului de marfuri in tranzit prin
porturile maritime si fluvio-maritime;
- dezvoltarea turismului de croaziera pe Dunare;
- modernizarea si dezvoltarea flotei fluviale de marfuri si pasageri;
- stimularea initiativei private in crearea unei flote maritime sub
pavilion romanesc, adaptate la cerintele economiei nationale, in corelatie cu
acordarea de facilitati de pavilion atat pentru reintrarea Romaniei in
circuitul international de transport maritim, cat si pentru a folosi conditiile
deosebite de care dispune tara noastra in pregatirea si instruirea personalului
navigant maritim.
Politicile pe care Guvernul Romaniei le va promova pentru realizarea
acestei strategii sunt:
- asigurarea conditiilor de navigatie permanenta pe Dunare la un pescaj de
minimum 2,5 m;
- preluarea unei parti din traficul rutier (poluant si cu risc major de
accidente) in trafic fluvial;
- dezvoltarea capacitatilor de operare si depozitare a marfurilor;
- reducerea taxelor pe canalul Sulina si pe canalul Dunare - Marea Neagra
in vederea stimularii traficului de marfuri din si spre porturile maritime de
la Dunare si Marea Neagra;
- crearea unui sistem de echilibrare a cheltuielilor portuare intre
porturile maritime de la Dunare si portul Constanta;
- asigurarea si garantarea liberului acces pe infrastructurile feroviare si
rutiere in porturile cu mai multi operatori si beneficiari de transport pentru
stimularea concurentei ofertelor de servicii portuare;
- stimularea armatorilor privati romani in dezvoltarea si modernizarea
navelor fluviale si constructia de nave autopropulsate;
- stimularea armatorilor romani pentru construirea de nave maritime
adaptate la cerintele si posibilitatile de comert oferite de economia Romaniei
in perspectiva integrarii europene;
- constructia si dezvoltarea pontoanelor-hotel cu facilitati de clasa in
Delta Dunarii, corelate cu nave de transport pasageri de mica capacitate si cu
viteza mare de deplasare;
- masuri de protectie a navelor fluviale sub pavilion roman, in competitie
cu navele sub pavilion european pe o perioada determinata impusa de
modernizarea navelor fluviale la conditiile tehnice europene;
- asigurarea liberei circulatii canalelor fluviale pe Dunare prin
eliminarea timpilor de stationare pentru control si revizie in punctele de
frontiera a tarilor riverane;
- trecerea in folosinta deplina a infrastructurii portuare catre operatorii
portuari;
- dezvoltarea de "crewing" pentru utilizarea fortei de munca
calificata in formele de invatamant specifice in pregatirea personalului
navigant maritim si a celui fluvial si garantarea protectiei sociale a
acestora;
- dezvoltarea traficului de containere in tranzit si circuit intern pe
Dunare in corelare cu asigurarea transportului acestora in zonele din
interiorul tarii prin folosirea eficienta a porturilor fluviale;
- asigurarea in porturile fluviale si fluvio-maritime a conditiilor tehnice
pentru bunkerarea navelor fluviale si maritime.
Masurile organizatorice si administrative pe care Guvernul Romaniei le are
in vedere pentru realizarea politicilor in domeniul transporturilor navale
sunt:
- imbunatatirea sistemului de pilotaj maritim in portul Constanta si pe
Dunarea maritima si fluviala;
- trecerea Autoritatii Navale Romane in regim de finantare bugetara si
instituirea unui sistem de taxe care sa permita dezvoltarea traficului maritim
si fluvial, concomitent cu cresterea sigurantei navigatiei;
- trecerea porturilor maritime si fluviale in administrarea autoritatilor
locale, cu conditia stabilirii unei politici tarifare stabilite unitar;
- asigurarea unui sistem de supraveghere si control al traficului maritim
si fluvial printr-o singura autoritate de stat;
- dezvoltarea si perfectionarea invatamantului de specialitate;
- asigurarea liberei concurente intre operatorii privati de flota si
porturi prin liberul acces al acestora la infrastructura navala si terestra la
porturile maritime si fluvio-maritime;
- asigurarea protectiei mediului marin si fluvial prin crearea
infrastructurii necesare pentru controlul si preluarea reziduurilor petroliere
de la nave;
- acordarea de facilitati sporite pentru utilizarea traficului combinat
care utilizeaza Dunarea si porturile de la Dunare ca parte finala a acestui
transport;
- asigurarea unor acorduri de libera trecere prin zonele de frontiera a
tarilor riverane de pe Dunare, in corelare cu crearea unui sistem eficient de
control si supraveghere a traficului.
D. Strategia in domeniul transporturilor aeriene
Obiectivele Guvernului Romaniei in domeniul transporturilor aeriene vizeaza
sustinerea unui mediu competitiv in aviatia civila, care sa asigure siguranta
si securitate depline, in concordanta cu standardele internationale, precum si
promovarea unui transport aerian eficient.
Pentru a crea si intretine un mediu competitiv al aviatiei civile
nationale, orientat catre servicii sigure si de calitate, Guvernul Romaniei are
in vedere:
- interesul utilizatorilor de aviatie civila;
- o structura de reglementare a regulilor bine definita;
- politici obligatorii in domeniu, elaborate cu consultarea tuturor
categoriilor de utilizatori.
CAP. 18
Politica privind protectia mediului inconjurator
Tinand cont ca un mediu sanatos este esential pentru asigurarea
prosperitatii si calitatii vietii si tinand cont de realitatea ca daunele si
costurile produse de poluare si schimbari climatice sunt considerabile,
Guvernul Romaniei promoveaza conceptul de decuplare a impactului si degradarii
mediului de cresterea economica prin promovarea ecoeficientei si prin
interpretarea standardelor ridicate de protectia mediului ca o provocare spre
inovatie, crearea de noi piete si oportunitati de afaceri.
Avand ca obiective principale intarirea structurilor administrative ca
element de baza pentru construirea unui sistem solid de management de mediu si
contributia la dezvoltarea durabila, activitatea Guvernului Romaniei in acest
domeniu se va concentra pe urmatoarele prioritati:
- Integrarea politicii de mediu in elaborarea si aplicarea politicilor
sectoriale si regionale;
- Evaluarea starii actuale a factorilor de mediu si fundamentarea unei
strategii de dezvoltare pe termen lung in domeniul mediului, al resurselor
regenerabile si neregenerabile;
- Intarirea capacitatii institutionale in domeniul mediului;
- Ameliorarea calitatii factorilor de mediu in zonele urbane si rurale;
- Extinderea retelei nationale de arii protejate si rezervatii naturale,
reabilitarea infrastructurii costiere a litoralului romanesc, redimensionarea
ecologica si economica a Deltei Dunarii;
- Intarirea parteneriatului transfrontalier si international cu
institutiile similare din alte tari in scopul monitorizarii stadiului de
implementare a intelegerilor internationale;
- Elaborarea strategiilor de protejare a cetatenilor impotriva
calamitatilor naturale, accidentelor ecologice si expunerii in zone cu risc
ecologic;
- Intarirea parteneriatului cu organizatiile neguvernamentale in procesul
de elaborare si aplicare a politicilor publice in domeniu.
Pentru protejarea si exploatarea echilibrata a resurselor mediului,
Guvernul Romaniei va actiona pe urmatoarele directii:
1. Integrarea politicii de mediu in elaborarea si aplicarea politicilor
sectoriale si regionale, prin:
- statuarea Ministerului si a Agentiei Nationale de Mediu intr-o pozitie de
decizie care sa intersecteze orizontal toate politicile sectoriale (industrie,
energie, transporturi, agricultura, turism, politici regionale, administratie
locala, sanatate);
- introducerea efectiva a evaluarii de mediu ca mecanism de integrare
pentru politicile nou-formulate si formularea unor indicatori de masurare
efectiva a progreselor inregistrate in cazul strategiilor si politicilor
existente;
- intensificarea actiunilor de integrare a politicii de mediu in 5 sectoare
prioritare cu impact semnificativ asupra mediului, respectiv: industrie,
energie, transport, agricultura si turism, prin:
- aplicarea standardelor comunitare privind procesele de productie si
produsele;
- intarirea dialogului cu agentii economici din industrie si
incurajarea promovarii de catre acestia a schemelor voluntare de management de
mediu si a altor forme de autoreglementare;
- imbunatatirea managementului resurselor, in vederea reducerii
utilizarii acestora si cresterii competitivitatii produselor pe piata;
- imbunatatirea eficientei energetice si promovarea utilizarii
energiilor regenerabile;
- imbunatatirea planificarii, managementului si utilizarii
infrastructurilor si facilitatilor de transport, prin includerea costurilor
reale legate de infrastructura si mediu in politicile de investitii, pe de o
parte, si in costurile pentru utilizatori, pe de alta parte;
- dezvoltarea transportului public si imbunatatirea competitivitatii
acestuia;
- innoirea parcului auto si incurajarea utilizarii combustibililor mai
putin poluanti;
- utilizarea durabila a resurselor naturale si promovarea unei
agriculturi si dezvoltari rurale durabile;
- asigurarea fondurilor necesare, inclusiv prin utilizarea Fondului de
mediu, pentru realizarea investitiilor de mediu necesare indeplinirii
angajamentelor asumate de Romania in procesul de negociere a Capitolului 22 al
acquisului comunitar, in special pentru implementarea directivelor UE
costisitoare, legate de controlul poluarii industriale, calitatea apei,
managementul deseurilor, calitatea aerului;
- promovarea progresiva a instrumentelor economice pentru implementarea
politicilor de mediu.
2. Evaluarea starii actuale a factorilor ecologici si fundamentarea unei
strategii de dezvoltare pe termen lung in domeniul mediului, al resurselor
regenerabile si neregenerabile, prin:
- elaborarea, in cadrul unui program national, a parametrilor de evaluare a
starii factorilor ecologici la nivelul existent in prezent (pe baza studiilor
generale de incarcare a factorilor de mediu: aer, apa, sol, vegetatie, fauna);
- elaborarea si aplicarea unei strategii sustenabile in domeniul calitatii
mediului.
3. Intarirea capacitatii institutionale in domeniul mediului, prin:
- asigurarea resurselor financiare si umane la nivelul autoritatilor
centrale, regionale si locale de mediu, conform obligatiilor asumate in cadrul
negocierii cu CE a Capitolului 22 - Mediu;
- reunificarea Garzii de Mediu cu agentiile de mediu, pastrandu-se
caracterul deconcentrat al acesteia;
- asigurarea necesitatilor de instruire a personalului autoritatilor
centrale, regionale si locale de mediu in vederea asigurarii implementarii si
controlului eficient al conformarii cu legislatia de mediu;
- utilizarea transparenta a fondurilor de preaderare acordate de UE prin
programele PHARE, ISPA si SAPARD, concomitent cu accelerarea ritmului de
absorbtie a acestor fonduri;
- asigurarea resurselor financiare si umane pentru dezvoltarea autoritatii
de management al fondurilor structurale si de coeziune la nivel central si a
structurilor intermediare la nivel regional, pentru programul operational de
mediu;
- asigurarea capacitatii de atragere si utilizare a fondurilor structurale
si de coeziune dupa 2007, prin dezvoltarea pana la acea data a unui portofoliu
de proiecte in pregatire.
4. Ameliorarea calitatii factorilor de mediu in zonele urbane si rurale
privind:
- Imbunatatirea calitatii aerului prin:
- punerea in aplicare a Strategiei si a Planului de actiune pentru
protectia atmosferei si sistemelor de monitorizare in sectorul calitatii
aerului;
- realizarea evaluarilor preliminare privind calitatea aerului la nivel
regional si, pe baza acestora, a programelor/planurilor de imbunatatire a
calitatii aerului;
- finalizarea transpunerii legislative in domeniul instalatiilor mari
de ardere si promovarea legislatiei privind stabilirea plafoanelor nationale de
emisie pentru anumiti poluanti;
- implementarea masurilor prevazute in Programul National de Reducere a
Emisiilor provenite de la instalatiile mari de ardere;
- dezvoltarea Sistemului National de Monitorizare a Calitatii Aerului
si a Sistemului National de Inventariere a Emisiilor de Poluanti in Aer;
- asigurarea calitatii corespunzatoare a benzinei si motorinei si
operationalizarea sistemului de monitorizare calitativa si cantitativa pentru
benzina si motorina;
- Imbunatatirea si implementarea programului national de management al
deseurilor prin:
- dezvoltarea unui sistem integrat de management al deseurilor solide
in localitatile urbane si rurale, inclusiv implementarea sistemelor de colecta
selectiva si valorificare a deseurilor si ambalajelor la nivelul persoanelor
fizice si al agentilor economici;
- constituirea parteneriatelor de tip public-privat in ceea ce priveste
reducerea, refolosirea si reciclarea deseurilor, tratarea corespunzatoare a
deseurilor periculoase (incinerare, depozitare);
- elaborarea planurilor regionale de gestionare a deseurilor, inclusiv
evaluarea situatiei actuale, elaborarea prognozelor pasive si a obiectivelor
generale si specifice pentru fiecare regiune; stratificarea hartilor prin care
sa se identifice viitoarele locatii posibile ale facilitatilor de gestionare a
deseurilor;
- infiintarea Laboratorului National de Referinta pentru deseuri si a
laboratoarelor regionale pentru analiza deseurilor;
- finalizarea transpunerii reglementarilor comunitare privind
depozitarea si incinerarea deseurilor;
- completarea cadrului legislativ privind deseurile din industria
dioxidului de titan, a vehiculelor uzate si a echipamentelor electrice si electronice,
precum si a substantelor periculoase din acestea;
- Managementul resurselor de apa, in conformitate cu regimul impus de
acordurile, protocoalele si conventiile la care Romania este parte si cu
rezultatele negocierilor cu CE. Aceasta se va realiza prin:
- elaborarea Programului de reactualizare a standardelor si
reglementarilor tehnice privind constructia si exploatarea sistemelor de
colectare si a statiilor de epurare a apelor uzate orasenesti;
- elaborarea planurilor de management al bazinelor hidrografice pe baza
caracteristicilor acestora, impactul activitatii umane asupra starii apelor,
analiza economica a utilizarii apelor, calitatea apei potabile si a apei de
imbaiere;
- amendarea legislatiei privind conditiile de descarcare in mediul
acvatic a apelor uzate;
- stabilirea obiectivelor de calitate aplicabile apelor marine;
- identificarea, catalogarea si monitorizarea apelor salmonicole;
- asigurarea alimentarii cu apa a localitatilor urbane si rurale la
standarde europene, prin realizarea lucrarilor de distributie a apei si/sau
modernizare a celor existente si a statiilor de tratare aferente;
- contractarea, implementarea si finalizarea proiectelor de alimentare
cu apa, reabilitare a sistemelor de canalizare si punere in functiune a
statiilor de epurare finantate din fonduri ISPA (Bacau, Brasov, Bucuresti,
Buzau, Piatra-Neamt, Pitesti, Sibiu, Satu Mare);
- pregatirea unui portofoliu de proiecte, asigurand documentatiile si
studiile necesare, pentru modernizarea si constructia sistemelor de alimentare
cu apa, a statiilor de tratare, sistemelor de canalizare si a statiilor de
epurare pentru localitatile urbane eligibile a fi finantate din fondurile ISPA
si SAMTID si a celor rurale din SAPARD, in vederea asigurarii capacitatii de
absorbtie a fondurilor respective;
- Controlul poluarii industriale prin:
- infiintarea centrului de coordonare, informare si reactualizare a
documentelor BAT (cele mai bune tehnici disponibile) pe sectoare de activitate;
- realizarea si/sau reactualizarea inventarelor nationale, regionale si
locale ale instalatiilor care intra sub incidenta, prevenirea si controlul
integrat al poluarii;
- realizarea Registrului de Poluanti Emisi (EPER) la nivel national,
regional si local, in conformitate cu cerintele UE;
- elaborarea si aprobarea programelor de reducere progresiva a
emisiilor de dioxid de sulf, oxizi de azot si pulberi in vederea atingerii
valorilor limita de emisie stabilite de standardele UE;
- finalizarea transpunerii si accelerarea implementarii legislatiei
privind limitarea emisiilor de compusi organici volatili provenite din
utilizarea solventilor organici in anumite activitati si instalatii;
- controlul accidentelor majore care implica substante periculoase;
- accelerarea procesului de introducere a etichetelor ecologice si
incurajarea sectorului privat privind introducerea sistemelor de management de
mediu si a automonitorizarii emisiilor;
- Managementul substantelor chimice si monitorizarea organismelor
modificate genetic si interzicerea folosirii pe teritoriul Romaniei a celor
periculoase pentru sanatatea populatiei, prin:
- transpunerea si implementarea legislatiei privind evaluarea si
controlul riscului substantelor chimice periculoase pentru sanatatea umana si
mediu;
- dezvoltarea cadrului national de biosecuritate pentru implementarea
Protocolului de la Cartagena (Legea nr. 59/2003);
- reactualizarea inventarului substantelor active utilizate in
produsele biocide existente plasate pe piata in Romania;
- implementarea Planului National de Management al Halonilor;
- dezvoltarea laboratoarelor autoritatilor locale/regionale de mediu
pentru determinarea continutului de azbest din efluenti lichizi si gazosi in
zonele in care exista agenti economici care utilizeaza azbestul in procesul de
productie;
- asigurarea cadrului legislativ privind transportul peste frontiera al
organismelor modificate genetic, urmarirea si etichetarea acestora si a
produselor alimentare si furajelor produse din organisme modificate genetic;
- constituirea unui catalog national al organismelor modificate
genetic, acceptate pe teritoriul Romaniei, accesibil populatiei;
- crearea si dezvoltarea laboratoarelor specializate in detectarea
organismelor modificate genetic;
- participarea la Mecanismul Privind Schimbul de Informatii in Domeniul
Biosecuritatii (Biosafety Clearing House);
- Schimbarile climatice prin:
- elaborarea Strategiei nationale si a Planului national de actiune in
domeniul schimbarilor climatice;
- asigurarea capacitatii institutionale prin infiintarea la nivelul
autoritatii centrale de mediu a Unitatii de Schimbari Climatice pentru
dezvoltarea reglementarilor specifice necesare implementarii strategiei si
planului de actiune in domeniu, conform obligatiilor asumate in procesul de
negociere cu CE;
- evaluarea impactului transpunerii in legislatia nationala a reglementarilor
comunitare privind comercializarea permiselor de emisii de gaze cu efect de
sera asupra sectorului industrial, in principal a celui energetic, dupa 2007,
in vederea asigurarii statutului de participant real pe Piata Europeana de
Carbon al Romaniei;
- infiintarea Sistemului national pentru estimarea emisiilor antropice
la surse si a retinerilor prin absorbtie a gazelor cu efect de sera;
- elaborarea Registrului national de emisii de gaze cu efect de sera;
- estimarea emisiilor viitoare de gaze cu efect de sera;
- dezvoltarea proiectelor de tip "implementare in comun" care
sa vizeze reducerea emisiilor de gaze cu efect de sera, prin imbunatatirea
eficientei energetice in producerea de energie si caldura si transformarea unor
industrii utilizatoare de combustibili fosili in utilizatoare de biomasa,
utilizarea altor surse de energie regenerabila;
- realizarea Programului national de prevenire si combatere a eroziunii
solului, instituirea sistemului de protectie, ameliorare si utilizare durabila
a solurilor si monitorizarea zonelor afectate de seceta si desertificare, in
conditiile schimbarilor climatice - adoptarea unei noi legi.
5. Extinderea retelei nationale de arii protejate si rezervatii naturale,
reabilitarea infrastructurii costiere a litoralului romanesc, redimensionarea
ecologica si economica a Deltei Dunarii, prin:
- modificarea anexei la Legea nr. 462/2001 privind regimul ariilor
protejate, conservarea habitatelor naturale a florei si faunei salbatice;
- asigurarea unui management performant, la nivelul cerintelor UE si al
conventiilor la care Romania este parte, al retelei nationale de arii
protejate;
- finalizarea cadastrului tuturor ariilor protejate si utilizarea acestor
date in inventarierea siturilor Natura 2000 in Romania;
- realizarea bazelor de date privind speciile de flora si fauna salbatica
si habitatele naturale de interes comunitar existente in Romania;
- pregatirea listei cu situri propuse sa faca parte din reteaua Natura
2000, de interes comunitar, si desemnarea zonelor special protejate;
- extinderea ariilor naturale declarate arii speciale de conservare si
infiintarea de noi arii protejate pe ecosisteme in principalele zone
bioclimatice;
- protectia ecosistemului Dunare - Delta Dunarii - zona teritoriala a Marii
Negre, prin crearea unei infrastructuri la nivelul cerintelor UE privind
folosirea ecosistemelor, monitorizarea riguroasa a surselor de poluare si
masuri pentru diminuarea acestora;
- redimensionarea ecologica si economica a Deltei Dunarii, in scopul
protectiei pe termen lung a acestui ecosistem si a dezvoltarii economice si
sociale in conformitate cu Conventia Internationala a Deltei Dunarii.
6. Intarirea parteneriatului transfrontalier si international cu
institutiile similare din alte tari in scopul monitorizarii stadiului de
implementare a intelegerilor internationale, prin:
- realizarea de conventii, acorduri si cooperari bilaterale si
multilaterale in domeniul protectiei mediului, la nivel european si mondial, in
vederea valorificarii oportunitatilor si facilitatilor de asistenta
tehnico-financiara institutionala si stiintifica si identificarii unor
posibilitati de finantare a proiectelor de refacere a mediului;
- respectarea cerintelor de notificare, raportare asumate de Romania ca
parte in diferite conventii, protocoale si acorduri internationale;
- asigurarea cadrului institutional stabilit prin diferite acorduri
bilaterale si multilaterale in vederea asigurarii respectarii implementarii
conventiilor care reglementeaza poluarea transfrontiera, prevenirea si
reducerea acesteia (Conventia de la Espoo privind evaluarea impactului asupra
mediului in context transfrontiera, Conventia de la Aarhus privind accesul la
informatie, participarea publica la luarea deciziilor si accesul la justitie in
probleme de mediu, Conventia de la Helsinki privind accidentele industriale cu
impact semnificativ asupra mediului in context transfrontiera).
7. Elaborarea strategiilor de protejare a cetatenilor impotriva
calamitatilor naturale, accidentelor ecologice si expunerii in zone cu risc
ecologic, prin:
- adoptarea de urgenta a noii legi a protectiei civile;
- implementarea sistemului CECIS (Sistem Comunitar de Comunicatii si
Informatii de Urgenta) prin operationalizarea si functionarea Centrului
National de Informare si Comunicare pe linie de protectie civila, care sa
asigure sistemul de comunicatii, precum si alarmarea populatiei in caz de
dezastru;
- operationalizarea echipelor nationale de protectie civila;
- Program national de impadurire a minimum 1% din Fondul forestier national
pe perioada 2005 - 2008, pentru extinderea suprafetei de paduri, combaterea
eroziunii solului, diminuarea riscului de inundatii si ameliorarea climatului;
- Program national de creare a perdelelor de protectie a campului, a cailor
de comunicatie si a asezarilor umane (infiintarea a minimum 500 de km/an
perdele forestiere);
- amenajarea bazinelor hidrografice in scopul diminuarii inundatiilor;
- elaborarea de norme stricte in ceea ce priveste amenajarile pentru
construirea sau protejarea haldelor (de cenusa, steril), a batalurilor
(reziduuri petroliere, reziduuri provenite de la industria neferoasa) si a
standardelor ecosistemelor similare pe plan mondial.
8. Intarirea parteneriatului cu organizatiile neguvernamentale in procesul
de elaborare si aplicare a politicilor publice in domeniu, prin:
- acordarea unei atentii prioritare educarii ecologice a populatiei prin
conceperea si implementarea unui plan national de actiuni pentru sensibilizarea
si constientizarea publicului fata de problematica protectiei mediului;
- implementarea cerintelor Conventiei de la Aarhus cu privire la accesul la
informatie, participarea publicului la luarea deciziilor si accesul la justitie
in probleme de mediu, prin definitivarea cadrului legislativ, introducerea unui
sistem informatizat la nivel central, regional si local privind gestionarea
informatiei de mediu;
- realizarea unor campanii anuale de constientizare a publicului cu privire
la participarea publica la luarea deciziilor de mediu, in special cu privire la
rolul publicului in procesele de evaluare a impactului asupra mediului pentru
proiectele cu impact semnificativ, autorizare, evaluare de mediu pentru planuri
si programe;
- mediatizarea unor probleme punctuale de protectie a mediului: organisme
modificate genetic (GMO - Genetically Modified Organisms), poluanti organici
persistenti (POPs - Persistent Organic Pollutants), bifenili policlorurati
(PCBs), schimbari climatice, in scopul de a proteja nu doar mediul, ci si
sanatatea umana de efectul daunator al acestora.
CAP. 19
Politica de protectie a consumatorului
Obiectivul strategic al Guvernului Romaniei este crearea unui sistem
institutional de tip european, capabil sa asigure cresterea gradului de aparare
a drepturilor fundamentale ale consumatorilor.
Directiile principale de actiune ale Guvernului Romaniei pentru realizarea
obiectivului strategic sunt:
1. Dezvoltarea cadrului institutional prin:
- promovarea unui proiect de Lege-cadru (Cod) privind protectia
consumatorilor, care sa imbine cele 11 legi si ordonante aflate astazi in
vigoare si sa prevada:
- reglementarea dreptului la despagubire - dreptul consumatorului de a
actiona direct in judecata un producator de bunuri sau prestator de servicii;
- obligatia pentru autoritatea centrala pentru protectia consumatorilor
de a lua masuri pentru realizarea activitatii de informare, consiliere si
educare a consumatorilor prin elaborarea unei strategii nationale in domeniu;
- stabilirea clara a competentei materiale a fiecarei autoritati
publice si fixarea mecanismelor de cooperare in activitatea de supraveghere si
control;
- reorganizarea subsistemului institutional pentru acordarea de avize,
autorizatii, licente, certificate de clasificare, respectiv a celui pentru
expertizare si certificare, asigurandu-se, pe de o parte, eliminarea barierelor
in calea liberei circulatii a marfurilor si, pe de alta parte, cresterea
rolului lor in prevenirea si constatarea abaterilor de la legislatia in
vigoare;
- dezvoltarea subsistemului organismelor consultative si
neguvernamentale pentru cresterea rolului in elaborarea strategiilor si programelor
nationale privind protectia consumatorilor, in activitatea de supraveghere a
pietei, in rezolvarea prejudecatoreasca si judecatoreasca a litigiilor dintre
agentii economici si consumatori, in informarea si consilierea consumatorilor;
2. Educarea consumatorilor prin:
- sprijinirea infiintarii Institutului National pentru Consum, ca
organizatie neguvernamentala, care sa desfasoare activitati cum ar fi:
instruirea de formatori ai asociatiilor de consumatori; consultanta pentru
infiintarea de asociatii si pentru imbunatatirea activitatii acestora;
efectuarea de teste comparative, de studii si cercetari in domeniu; informarea,
consilierea si educarea consumatorilor, inclusiv prin editarea de publicatii
similare cu cele din statele membre ale Uniunii Europene;
- sustinerea procesului de structurare a consumatorilor, pe orizontala si
pe verticala, astfel incat sa se infiinteze asociatii in toate judetele si
orasele tarii, respectiv federatii la nivelul tuturor judetelor, precum si
Consiliul National al Asociatiilor de Consumatori, reprezentant legitim al
acestora la nivel central;
- crearea unui sistem informatic romanesc cu privire la produsele si
serviciile cu risc ridicat si imediat pentru viata, sanatatea si securitatea
consumatorilor;
- realizarea unei activitati sistematice de catre toate componentele
sistemului institutional pentru protectia consumatorilor, mai ales in
colaborare cu structurile societatii civile;
- introducerea educatiei consumatorilor in procesul de invatamant.
CAP. 20
Politica in domeniul tehnologiei informatiilor si comunicatii
In scopul atingerii obiectivelor de guvernare un rol cheie il vor avea
dezvoltarea si utilizarea pe scara larga a tehnologiilor informationale si de
telecomunicatii.
In scopul dezvoltarii societatii informationale ca instrument de baza
pentru societatea bazata pe cunoastere, in contextul Strategiei de la Lisabona
si in contextul cadrului legislativ european, obiectivele strategice ale
guvernarii in domeniul TIC sunt:
- cresterea competitivitatii economiei romanesti, prin incurajarea
utilizarii celor mai noi tehnologii informationale
- consolidarea industriei de profil (TIC)
- cresterea performantei institutionale a administratiei publice, prin
implementarea coerenta si generalizata de sisteme informatice integrate
- cresterea confortului cetatenilor.
Astfel, Romania si cetatenii ei vor avea in 2008:
- telecomunicatii de calitate la un pret accesibil;
- acces la servicii in banda larga;
- investitii in "Noua Economie" cu mai multe locuri de munca bine
platite;
- facilitati extinse de informare, care ofera cetateanului posibilitati
superioare de interactiune si integrare in societate;
- o administratie mai eficienta cu o viteza de raspuns marita la cererile
cetatenilor.
Guvernul Romaniei va promova un set de masuri care vor permite
imbunatatirea indicatorilor IT&C, flexibilizarea structurilor
administratiei centrale si locale pentru initierea, sustinerea si derularea de
proiecte TIC din partea IMM-urilor, precum si deschiderea unor programe de
finantare a proiectelor in colaborare cu institutii interne si internationale.
Totodata va fi promovat un proiect pentru informatizarea coerenta, eficienta si
in conditii de interoperabilitate a administratiei publice locale si centrale.
Pentru atingerea obiectivelor strategice, Guvernul Romaniei are urmatoarele
prioritati:
- extinderea gradului de acces la servicii; acoperire nationala
- instalarea, in localitatile cu densitate scazuta, a accesului la
servicii, de centre de acces public care sa permita acces in reteaua publica de
telefonie (PSTN) si la Internet
- incurajarea operatorilor regionali alternativi in vederea dezvoltarii
buclei locale
- dezvoltarea comunicatiilor in banda larga
- dezvoltarea de "Orase digitale" - City Net bazata pe reteaua
metropolitana, formata din:
- serviciile municipalitatii;
- rezidenti;
- servicii comerciale;
- optimizarea infrastructurii informationale nationale
- educatie si cultura pentru societatea informationala
- introducerea "alfabetizarii digitale" inca din ciclul primar de
studiu;
- pregatirea si retinerea specialistilor, deficitul de resurse umane atat
in zona "creatorilor", cat si in zona universitara fiind evident;
- privatizarea participatiunilor statului;
- privatizarea totala a ROMTELECOM, POST-TELECOM si a Societatii Nationale
de Radiocomunicatii pana in 2006;
- privatizarea Postei Romane;
- crearea unei singure autoritati autonome de reglementare si control in
sectorul TIC si punerea ei sub control parlamentar.
CAP. 21
Politica privind sustinerea tinerei generatii
In urmatorii ani, Guvernul si autoritatile publice locale vor trebui sa
faca un efort mai consistent pentru a-si corela si armoniza programele, prin
aplicarea unor politici publice cu impact social si educational in randul
tinerilor, pentru a facilita tranzitia acestora intr-o societate aflata intr-o
permanenta schimbare si pentru realizarea unui echilibru intre generatii.
In acest scop, Guvernul Romaniei va avea urmatoarele obiective:
- cresterea autonomiei tinerilor
- implicarea tinerilor in viata publica
- educatia si formarea profesionala continua
- eliminarea pana cel mai tarziu in 2007 a stagiului militar obligatoriu
- prevenirea criminalitatii in randul tinerilor
- sustinerea familiei tinere
A. Autonomia tinerilor
Guvernul Romaniei va sprijini cresterea gradului de autonomie a tinerilor,
prin aplicarea urmatoarelor masuri:
a) dezvoltarea unui program viabil de constructie a locuintelor pentru
tineri si corelarea acestuia cu programele administratiei publice locale
privind dezvoltarea utilitatilor publice si infrastructurii pentru a aplica in
mod efectiv dispozitiile Legii nr. 15/2003;
b) facilitarea integrarii tinerilor pe piata fortei de munca, prin
facilitati suplimentare acordate angajatorilor si corelarea specializarilor din
sistemul educational cu piata fortei de munca;
c) incurajarea tinerilor din mediul rural de a participa la viata
economica, prin:
- aplicarea in cadrul programelor de dezvoltare rurala si agricola a unui
sistem de creditare pentru tinerii din mediul rural in scopul infiintarii sau
consolidarii fermei familiale, ori pentru incurajarea asocierii tinerilor
pentru constituirea de mari ferme, prin achizitionare de teren, utilaje
agricole si animale;
- aplicarea in cadrul programelor de dezvoltare rurala a unui sistem de
creditare pentru tinerii care vor sa inceapa sau sa-si dezvolte afacerile in
cadrul unei microintreprinderi, intreprindere mica sau mijlocie care
functioneaza in mediul rural.
B. Implicarea tinerilor in viata publica
Desi alcatuiesc un grup social si cultural dinamic, tinerii s-au indepartat
in ultimii ani de viata publica, datorita fragilitatii statutului lor social si
discrepantei care a aparut intre obiectivele de politica publica si rezultatele
aplicarii acestora. De aceea, Guvernul Romaniei se va concentra asupra
aplicarii urmatoarelor masuri:
a) reorganizarea si expansiunea centrelor de informare si consultanta
pentru tineri in toate municipiile resedinta de judet, precum si crearea unei
retele regionale si nationale a acestor centre, in parteneriat cu organizatii
neguvernamentale;
b) reunirea organizatiilor nonprofit la nivel de tineret intr-un singur
cadru, prin recunoasterea constituirii ca entitate juridica a Consiliului
Tineretului din Romania. Consiliul Tineretului din Romania va fi principalul
partener neguvernamental in raport cu autoritatile si institutiile
administratiei publice centrale abilitate in domeniul politicii de tineret;
c) stimularea serviciului de voluntariat in domeniul social, de invatamant,
precum si in protectia mediului si recunoasterea de Ministerul Educatiei a
activitatilor voluntare ca perioada de instruire nonformala;
d) stimularea vietii asociative a tineretului, prin:
- dezvoltarea de parteneriate intre organizatii de tineret si autoritati
locale, institutii, structuri private;
- elaborarea mecanismelor de eligibilitate a proiectelor destinate
tineretului, cu finantare de la bugetul de stat;
- descentralizarea deciziei de finantare din banii publici a proiectelor
destinate tineretului la nivel judetean;
- stimularea asociativitatii tinerilor si a parteneriatului cu structurile
de si pentru tineret; depolitizarea fundatiilor judetene de tineret;
- sprijinirea taberelor de tineret; sustinerea renovarii si construirea de
noi locuri de cazare in tabere;
e) promovarea mobilitatii tinerilor in spatiul international prin:
- extinderea gradului de participare la programele europene; participarea
activa la proiectele ce se aplica in cadrul programului "YOUTH"
- incurajarea dezvoltarii de parteneriate internationale intre organizatii
neguvernamentale de tineret din Romania si cele similare din alte tari, in
special din spatiul Uniunii Europene;
f) elaborarea unui program pentru infiintarea bazelor sportive in mediul
rural si modernizarea celor existente, finantat din bugetul de stat.
C. Educatia si instruirea continua
In domeniul educational, Guvernul Romaniei va lua urmatoarele masuri:
a) stabilirea de parteneriate intre universitati din Romania si din
strainatate, astfel incat un numar cat mai mare de studenti sa poata avea acces
la stagii de formare si de studiu in strainatate, prin introducerea
principiului "student cu cel putin un an de studiu intr-o alta
universitate europeana";
b) solutionarea pe cale legala a crizei caminelor si a cantinelor prin
privatizarea serviciilor si constructia caminelor in sistem de parteneriat
public-privat;
c) elaborarea cadrului legal privind munca studenteasca;
d) realizarea unei reforme in domeniul sistemului de burse, prin:
- unificarea burselor de studiu cu cele sociale si fixarea unui standard
minim de catre universitate, in baza caruia sa se acorde burse;
- sustinerea burselor de merit pentru studentii care obtin performante
academice, in baza unui standard stabilit de universitate;
- elaborarea unui sistem coerent si accesibil de creditare a studentilor:
bursele private si creditul pentru studii;
e) dotarea fiecarei scoli sau liceu cu o sala de calculatoare conectata la
Internet si introducerea obligativitatii orei de informatica in scoli;
f) sustinerea accesului tinerilor la primul lor calculator, respectiv
programul care asigura accesul avantajos al tinerilor la Internet.
D. Eliminarea pana cel mai tarziu in 2007 a stagiului militar obligatoriu
Cel mai tarziu in 2007 se va elimina prin lege organica efectuarea
stagiului militar obligatoriu.
E. Prevenirea criminalitatii
Pe fondul cresterii numarului de tineri implicati in savarsirea de
infractiuni, Guvernul Romaniei va aplica o strategie care sa urmareasca cu
prioritate:
- protectia scolilor;
- promovarea unui program privind reducerea abandonului scolar, inclusiv
prin acordarea alocatiei de stat pentru copii la institutia de invatamant;
- promovarea unor programe speciale pentru prevenirea si combaterea
traficului si consumului de droguri;
- aplicarea unui plan national privind tinerii proveniti din centre
institutionalizate care au implinit 18 ani in scopul reinsertiei lor sociale,
formarii profesionale, incadrarii intr-o institutie de invatamant
preuniversitar sau universitar;
- aplicarea unui plan national pentru tinerii delincventi, in scopul
reinsertiei lor sociale.
F. Sustinerea familiei tinere
a) Construirea de locuinte destinate inchirierii de catre familiile tinere
b) Acordarea unui sprijin financiar in suma de 200 de euro la constituirea
familiei, la prima casatorie a fiecaruia dintre soti.
CAP. 22
Politica in domeniul culturii
Rolul ministerului si al institutiilor publice in domeniu este de a asigura
conditiile favorabile creatiei culturale si protejarii patrimoniului cultural.
Guvernul Romaniei va avea ca principal obiectiv imbunatatirea constanta a
cadrului legislativ, institutional si de finantare a domeniului cultural.
Politicile culturale vor fi orientate catre "societatea
informationala" si vor fi armonizate cu celelalte politici publice.
Guvernul:
- va formula politici integrate privind formarea resurselor umane si in
domeniul culturii;
- va pune in valoare potentialul creatiei culturale curente si al patrimoniului
cultural in ceea ce priveste incluziunea sociala;
- va favoriza formele noi de expresie si practici culturale;
- va continua procesul de descentralizare institutionala;
- va incuraja parteneriatul public-privat si parteneriatul central-local.
Institutiile publice de cultura isi vor asuma si rolul de "puncte de
acces pentru serviciul comunitar universal".
Principiile fundamentale privind relatia dintre cetatean si domeniul
cultural sunt:
- respectarea si promovarea drepturilor culturale fundamentale (acces la
cultura si participare la viata culturala);
- promovarea diversitatii si protejarea identitatii culturale;
- recunoasterea contributiei culturii la coeziunea si incluziunea sociala.
Dezvoltarea durabila a institutiilor si a activitatilor culturale are
urmatoarele obiective prioritare pe termen mediu:
- cresterea gradului de acces si participare la cultura;
- apropierea creatiei culturale de comunitatile locale prin
descentralizarea institutiilor si a activitatilor culturale;
- promovarea creativitatii si a creatiei artistice contemporane;
- promovarea industriilor culturale;
- sustinerea programelor nationale, sectoriale, regionale si locale;
- asigurarea inscriptionarii bilingve a materialelor de informare utilizate
in institutiile culturale din localitatile unde o minoritate etnica depaseste
pragul de 20% din populatie;
- elaborarea cadrului legal care sa asigure accesul liber la fondurile
arhivistice. Va fi creat cadrul legal care sa asigure accesul liber la
fondurile arhivistice si sa permita retrocedarea la cerere, catre fostii
proprietari, a registrelor de stare civila, a fondurilor arhivistice comunitare
ale cultelor si ale organizatiilor civile.
Activitatea in domeniul culturii va fi structurata pe urmatoarele
componente majore:
- Reforma sistemului de finantare a culturii
- Descentralizarea decizionala si administrativa
- Institutionalizarea unui sistem de consultari periodice si de cooperare
cu societatea civila
I. Reforma sistemului de finantare a culturii
Vom stimula competitia in oferta de servicii si bunuri culturale, cu scopul
scaderii pretului acestora la un nivel acceptabil pentru intreaga piata, in
paralel cu cresterea calitatii lor. Estimam ca masurile de relaxare fiscala
care vor fi aplicate de Guvern vor stimula, in mod nediscriminatoriu, si
ansamblul industriilor culturale.
Va fi imbunatatit cadrul legal pentru stimularea externalitatilor pozitive
in acest domeniu, adica a accesului gratuit la servicii culturale, pe baza
resurselor private atrase. In acest sens, va fi imbunatatita legislatia
privitoare la sponsorizare, pentru facilitarea atragerii resurselor
alternative.
Guvernul va atribui un rol esential organizatiilor neguvernamentale cu
activitate culturala. Rolul acestora in sectorul cultural este de a oferi
bunuri si servicii culturale. Societatea civila va fi incurajata sa participe
la procesul de formulare a politicilor publice.
Introducerea progresiva a matching-ului in finantare (termenul semnifica o
modalitate de distribuire a resurselor publice bazata pe multiplicarea cu un
indice variabil a resurselor atrase din sectorul privat) va stimula
institutiile culturale sa se angajeze in parteneriate public-privat extinse si productive.
Managementul resurselor publice va fi realizat prin consolidarea unui sistem al
fundatiilor de utilitate publica pentru finantarea indirecta a organizatiilor
neguvernamentale, menit sa gestioneze in conditii de eficienta si
competitivitate repartizarea fondurilor bugetare.
Parteneriatul central-local se va concentra pe formarea managerilor
culturali si facilitarea accesului institutiilor locale la resurse si retele de
cooperare.
Externalizarea unor servicii din cadrul institutiilor de cultura va tine
cont de raportul dintre cost, eficienta si calitate.
In masura in care capitalul privat autohton, ca si cel strain, va fi
interesat, Guvernul va trece la concesionarea sau privatizarea unor activitati
cultural-artistice si va stimula declansarea si desfasurarea acestui proces de
catre autoritatile administratiei publice locale, in coordonarea si finantarea
carora functioneaza cele mai multe dintre institutiile de cultura din Romania.
Stimularea accesului la cultura si a fenomenului cultural la nivelul
comunitatilor locale va fi sustinuta, dincolo de disponibilitatile financiare
angajate de autoritatile publice locale, prin cofinantare si atragerea
resurselor alternative, in special a celor private.
Pentru mediul rural, vor fi promovate urmatoarele masuri:
- reabilitarea prin cofinantare a caminelor si centrelor culturale;
- incurajarea activitatilor care valorifica resursele culturale locale;
- stimularea institutiilor culturale locale in sensul acoperirii nisei de
consum cultural al comunitatilor locale;
- orientarea mesajului cultural pe segmentul tinerilor si transmiterea
acestuia prin infrastructura educationala;
- facilitarea contactelor internationale ale institutiilor locale.
Guvernul Romaniei va dezvolta un sistem de finantare mixta, care sa permita
finantarea proiectelor culturale initiate la nivel local, atunci cand
autoritatile locale nu au forta economica sa le sustina integral, dar dovedesc
interes pentru aceasta. Aceasta finantare incrucisata va functiona in paralel
cu sistemul de finantare din resursele publice ale comunitatilor locale, precum
si cu sistemul de cofinantare a unor proiecte culturale. Legislatia din
domeniul financiar, in general, si din cel al sponsorizarii, in special, va fi
revizuita pentru a permite institutiilor si organizatiilor culturale sa
stabileasca relatii eficiente de parteneriat cu lumea afacerilor.
O masura specifica vizeaza initierea unui program de sprijinire financiara
pentru intretinerea monumentelor si a bunurilor culturale mobile aflate in
proprietate privata si inscrise in patrimoniul cultural national.
II. Descentralizarea decizionala si administrativa
Unul dintre obiectivele prioritare ale programului de guvernare il
constituie continuarea si consolidarea procesului de descentralizare politica,
administrativa si fiscala. Autoritatea centrala se va asigura ca exista
suficienta vointa pe plan local pentru sustinerea institutiilor
descentralizate.
Autoritatea centrala va fi partener atat al autoritatilor locale, cat si al
organizatiilor private.
Descentralizarea institutiilor si activitatilor culturale va fi
fundamentata pe:
- studii in legatura cu interesul, disponibilitatea si capacitatile
financiare si manageriale in domeniu ale autoritatilor publice locale si ale
comunitatilor locale;
- incurajarea autoritatilor administratiei publice locale si a
comunitatilor locale pentru preluarea functionarii unor institutii de cultura
si activitati culturale descentralizate, prin facilitarea accesului
decidentilor locali la modele si retele internationale de administrare si
finantare.
Derularea procesului de descentralizare va avea in vedere disponibilitatile
umane si financiare ale autoritatilor si comunitatilor locale si se va face in
mod obligatoriu prin transferul corespunzator al resurselor financiare
proportional cu transferul de institutii si responsabilitati.
Guvernul Romaniei va initia o reforma a institutiilor publice de cultura de
interes national, indeosebi prin:
- cresterea gradului de autonomie a acestor institutii, carora Guvernul
trebuie sa le aloce o subventie globala fara a conditiona, prin alocatiile
bugetare, domeniile si prioritatile de finantare;
- separarea managementului administrativ de cel cultural-artistic, promovarea
specializarii in managementul cultural;
- imbunatatirea contractului de management care sa cuprinda indicatori de
performanta de a caror realizare sa depinda alocarea de resurse financiare
publice.
III. Institutionalizarea unui sistem de consultari periodice si de
cooperare cu societatea civila
Guvernul Romaniei va reduce substantial implicarea directa a autoritatii
centrale in conducerea si coordonarea unor institutii de cultura si activitati
cultural-artistice. Vor fi initiate si institutionalizate consultari periodice,
consultari cu societatea civila si cu toate partile interesate, in scopul
participarii acestora la formularea si evaluarea strategiei si politicilor
publice in domeniul culturii.
Societatea civila va fi asociata la:
- elaborarea de strategii si politici publice;
- elaborarea cadrului legislativ si institutional, precum si a mecanismelor
economico-financiare necesare;
- initierea si coordonarea unor programe nationale sau sectoriale in
domenii prioritare pentru interesul cultural national sau al comunitatilor
locale, precum si pentru promovarea culturii si imaginii Romaniei in lume;
- cofinantarea unor activitati si proiecte cultural-artistice in
parteneriat cu autoritatile administratiei publice locale si sectorul privat.
IV. Organizarea de sine statatoare a Secretariatului de Stat pentru Culte
Secretariatul de Stat pentru Culte se reorganizeaza si va functiona in
subordinea directa a Guvernului.
CAP. 23
Politica in domeniul cultelor
In modelul sau social si comunitar, guvernarea acorda Bisericii un rol
deosebit. In aspiratia sa de a lega traditia nationala si crestina cu modelul
european de dezvoltare capitalista si modernizare institutionala, Guvernul are
in vedere, pe de o parte, morala crestina, ca miez al conduitei morale, iar pe
de alta parte, rolul social al Bisericii.
Guvernul Romaniei sustine libertatea de exprimare religioasa. Nimeni nu
trebuie persecutat in vreun fel din cauza credintei sale. Guvernul crede in
utilitatea unei miscari ecumenice crestine neideologizate si crede in
necesitatea dialogului dintre religii, fie ele crestine sau necrestine.
Ca garant al drepturilor fundamentale ale omului, intre care la loc de
frunte este cel al libertatii religioase, statul trebuie sa sprijine bisericile
in indeplinirea menirii lor, ceea ce presupune un sprijin constant pe care
institutiile statului trebuie sa il acorde acestora, fara discriminari.
Statul nu trebuie sa manifeste tendinte de secularizare programatica. In
acest sens, Guvernul Romaniei va sustine restabilirea drepturilor patrimoniale
ale cultelor religioase. Sprijinirea parohiilor sarace, salarizarea preotilor,
sprijinirea revendicarilor patrimoniale ale Bisericii si conservarea
patrimoniului religios sunt obiective pe care statul trebuie sa si le asume. In
ceea ce priveste raspandirea bisericilor pe teritoriul romanesc, administratia
centrala si locala trebuie sa sprijine construirea de noi biserici.
Fara a se implica in treburile statului, Biserica constituie un pilon al
solidaritatii nationale. Actiunea sociala a Bisericii trebuie sa sporeasca in
Romania.
Principiile fundamentale pe care se vor intemeia si dezvolta actiunile
Guvernului Romaniei in domeniul politicilor fata de cultele religioase vor avea
in vedere urmatoarele aspecte majore:
- aplicarea principiilor si legislatiei internationale privind respectarea
drepturilor si libertatilor religioase pentru toti cetatenii Romaniei,
indiferent de etnia sau confesiunea acestora;
- adoptarea legislatiei privind dezvoltarea vietii religioase in tara
noastra;
- formularea politicii in domeniul vietii confesionale romanesti, avandu-se
in vedere 4 mari coordonate:
- relatia stat - culte sau asociatii religioase;
- relatia dintre culte;
- relatia dintre culte, asociatii religioase si indivizi;
- relatia dintre culte, asociatii religioase si viata sociala.
In politica sa, Guvernul Romaniei va sprijini demersurile unitatilor
parohiale, protopopesti, monahale, eparhiale si a celorlalte unitati de cult
pentru realizarea unor obiective care contribuie la dezvoltarea vietii
cultural-spirituale in tara noastra. Acestea ar intari si determina cresterea
rolului Bisericii in societate si implinirea unor obiective majore cum sunt:
- sustinerea Bisericii in derularea unor programe sociale, educationale,
caritabile, de orientare socio-profesionala si formare continua, in cooperare
cu autoritatile publice
- dezvoltarea educatiei religioase in scoli
- sprijinirea unor activitati de reconstructie si de restaurare a spatiului
eclezial
- incurajarea construirii si finalizarii unor noi lacasuri de cult
- perfectionarea legislatiei privitoare la salarizarea integrala, de la
bugetul de stat, a clerului si a unor categorii de personal al Bisericii
- incheierea retrocedarii imobilelor cultelor religioase si extinderea
ariei de aplicare a Legii nr. 501/2002 si pentru terenurile intravilane si
constructii demolate
- adoptarea normelor metodologice de aplicare a Legii nr. 66/2004 privind
restituirea imobilelor care au apartinut comunitatilor minoritatilor nationale
si finalizarea acestui proces de retrocedare
- sporirea, inclusiv prin parghii bugetare, a rolului social al Bisericii.
In ce priveste sustinerea cultelor religioase, Guvernul Romaniei va avea in
vedere promovarea urmatoarelor masuri:
- sustinerea finalizarii integrale a improprietaririi centrelor eparhiale,
protopopiatelor, parohiilor rurale, manastirilor si schiturilor, unitatilor de
cult indreptatite, cu suprafete de teren arabil sau silvic, viticole sau
pomicole, de pasune sau lacustre, dupa cat este cazul, aplicand legile in
vigoare, din fondul de rezerva al primariilor, din fondul fostelor IAS-uri, din
cel al ocolurilor silvice si din alte disponibilitati patrimoniale;
- incurajarea continua a dezvoltarii si obligativitatii invatamantului
religios, predat de persoane calificate, in cadrul scolilor publice, la clasele
primare, gimnaziale si liceale, necesar pentru educatia sanatoasa a tineretului
si, implicit, pentru asanarea morala a societatii romanesti;
- sprijinirea unor activitati de reconstructie si de restaurare a spatiului
eclezial (prin realizarea de programe cu finantare interna si externa);
- urmarirea si sustinerea ferma a construirii Catedralei Patriarhale a
Mantuirii Neamului in Capitala;
- sustinerea perfectionarii legislatiei privitoare la salarizarea integrala
a clerului si a unor categorii de personal al Bisericii de la bugetul de stat;
- monitorizarea inventarierii si retrocedarii patrimoniului religios mobil
si imobil (in functie de criteriile specifice vietii religioase, de
necesitatile si de posibilitatile actuale ale Bisericii si implicit ale
societatii romanesti);
- sustinerea implicarii Bisericii, la nivel parohial, eparhial, unitate de
cult, in derularea unor programe social-economice, educationale, caritabile, de
orientare socioprofesionala si formare continua, aici avandu-se in vedere
proiecte cum ar fi:
- proiectul "Gradina Maicii Domnului sau Ecologizarea
Romaniei" - sustinerea prin unitatile de cult a unor actiuni de refacere a
echilibrului mediului natural;
- proiectul "Casa Bunului Pastor" - infiintarea si
dezvoltarea unei institutii social-caritabile care sa cuprinda cabinete
juridice, medicale etc.;
- proiectul "Turismul cultural-religios din Romania - imaginea
unei Europe Crestine" - sprijinirea fiintarii unui tip de turism
cultural-religios, specializat, imbinat, unde este cazul, cu cel agrorural (in
special din zona submontana si montana).
CAP. 24
Politica in domeniul relatiilor cu romanii de pretutindeni
I. Cadrul institutional
Guvernul Romaniei are datoria a actiona pentru sprijinirea dezvoltarii si
exprimarea identitatii culturale a romanilor din afara granitelor Romaniei.
Cadrul institutional de actiune este reprezentat de legislatia europeana
(Conventia Europeana a Drepturilor Omului, Conventia-cadru pentru protectia
minoritatilor nationale si culturale, documentele Consiliului Europei),
tratatele politice bilaterale incheiate de Romania, precum si legislatia
interna a statelor in care traiesc comunitatile romanesti.
Strategia Guvernului Romaniei de dezvoltare a identitatii culturale a
romanilor de pretutindeni are la baza:
- dialogul permanent cu comunitatile romanesti si cu autoritatile statelor
in care exista acestea;
- acordul deplin cu Constitutia si legile Romaniei, precum si cu legislatia
internationala;
- aplicarea, in relatiile cu statele in care traiesc etnici romani, a unor
norme europene privind dezvoltarea identitatii culturale similare cu cele pe
care Romania le promoveaza in tratamentul minoritatilor nationale de pe
teritoriul sau.
Guvernul Romaniei va actiona in cooperare cu celelalte institutii publice
cu atributii in domeniul sprijinirii romanilor din afara granitelor, cu
reprezentantii cultelor si ai organizatiilor societatii civile.
II. Directii de actiune
- includerea aspectelor legate de pastrarea si dezvoltarea identitatii
culturale a etnicilor romani pe agenda dialogului Guvernului Romaniei cu
statele vecine si organismele internationale;
- alocarea de fonduri pentru infiintarea, sustinerea scolilor,
institutiilor de cult, institutiilor culturale si pentru burse de studiu, de
care pot beneficia membrii comunitatilor romanesti de pretutindeni, o atentie
deosebita acordandu-se etnicilor romani din statele vecine;
- vor fi identificate si sustinute centrele universitare si de cercetare
din Occident care au potentialul de a face cunoscuta cultura romaneasca in
strainatate;
- Guvernul va stimula identificarea si cercetarea contributiilor
personalitatilor si comunitatilor romanesti de pretutindeni de-a lungul
intregii istorii si va asigura circulatia acestor valori in intreg mediul romanesc;
- o atentie speciala se va acorda cultivarii limbii romane vorbite in afara
granitelor Romaniei prin sprijinirea editarii si circulatiei cartilor,
ziarelor, revistelor sau productiilor audiovizuale;
- va fi incurajata difuzarea in Romania a presei scrise si audiovizuale din
comunitatile romanesti de peste hotare, pentru asigurarea unei bune cunoasteri
a preocuparilor conationalilor nostri;
- va fi sprijinita difuzarea informatiilor despre comunitatile romanesti
din vecinatate in randul comunitatilor romanesti din emigratie si ale
originarilor din Romania, astfel incat acestia sa poata veni in ajutorul
etnicilor romani din tarile vecine, aflati in dificultate;
- o atentie deosebita va fi dedicata relatiilor cu Republica Moldova.
CAP. 25
Politica in domeniul relatiilor interetnice
Guvernul Romaniei se va implica pentru asigurarea dreptului de a-si pastra
si dezvolta liber exprimarea identitatii etnice pentru toti cetatenii
apartinand minoritatilor nationale, astfel incat sa se poata manifesta pe
deplin in sfera culturii, limbii, religiei, educatiei, vietii publice, in
conformitate cu angajamentele Romaniei in procesul de integrare in Uniunea
Europeana, precum si cu documentele europene si internationale in materie. Va
fi stimulat efortul comun si dialogul cu minoritatile nationale in vederea
imbunatatirii actului decizional si afirmarii identitatii etnice.
Principiul de baza in relatiile interetnice trebuie sa fie egalitatea
deplina de drepturi si sanse egale de afirmare a identitatii.
Politica fata de minoritati va avea drept obiective de principiu:
- pastrarea, afirmarea si dezvoltarea identitatii etnice, culturale,
religioase si lingvistice prin politici afirmative;
- combaterea discriminarii si promovarea tolerantei;
- aducerea la suprafata a valorilor diversitatii culturale;
- incurajarea dialogului interetnic;
- eliminarea oricarei forme de extremism, sovinism, antisemitism;
- imbunatatirea situatiei romilor si continuarea politicilor de reducere a
decalajelor dintre populatia roma si societate in ansamblu.
Pe plan legislativ se vor initia urmatoarele acte normative:
- legea privind statutul minoritatilor nationale din Romania, precum si
cadrul juridic corespunzator privind organizarea si functionarea sistemului
institutional al minoritatilor nationale, conform art. 73 alin. (3) lit. r) din
Constitutia Romaniei, asigurandu-se atributiile necesare reprezentantilor
minoritatilor nationale in infiintarea si conducerea institutiilor culturale si
educationale in limba materna, in vederea crearii cadrului legal si
institutional al autonomiei culturale;
- legea privind ratificarea Cartei europene a limbilor regionale sau
minoritare.
De asemenea, in conformitate cu prevederile Constitutiei Romaniei, se vor
realiza urmatoarele:
- crearea cadrului legal privind utilizarea limbii materne in structurile
deconcentrate ale statului.
In ceea ce priveste aspectele institutionale:
- se va infiinta Institutul pentru studierea problemelor minoritatilor
nationale, avand sectii speciale pentru problemele comunitatilor maghiare si
rome.
Pentru continuarea si consolidarea protectiei sectoriale a drepturilor
minoritatilor nationale, in acord cu cerintele integrarii Romaniei in Uniunea Europeana,
se au in vedere urmatoarele directii de actiune:
- largirea cadrului existent al invatamantului in limba materna pe
specialitati si niveluri de instruire - primar, profesional, gimnazial,
universitar;
- consolidarea cadrului institutional necesar reprezentarii proportionale
si consultarii politice a minoritatilor la nivel legislativ si executiv, atat
la nivel national, cat si la nivel local;
- finantarea unor programe de dezvoltare culturala si interculturala
specifice, atat la nivel comunitar, cat si la nivel national;
- asigurarea unor programe in limba materna la radio si televiziune pentru
toate minoritatile nationale, in special pentru comunitatea maghiara, astfel
incat sa se asigure satisfacerea nevoilor culturale si de comunicare in limba
materna la nivel national; in acest sens vor fi extinse emisiunile studiourilor
publice de radio si televiziune finantate din buget pentru ca acestea sa emita
in limba maghiara pe tot parcursul zilei;
- asigurarea conditiilor pentru conservarea si dezvoltarea patrimoniului
confesional, in contextul respectului pentru principiile libertatii de
constiinta si al pluralismului religios.
Pentru a se realiza eficient aceste obiective, este necesara orientarea
resurselor financiare spre proiecte viabile. In acest sens se vor avea in
vedere:
- promovarea valorilor ce decurg din diversitatea etnica si culturala la
nivel national si local prin finantarea unor activitati pe baza de proiecte;
- orientarea resurselor financiare publice catre finantarea unor activitati
specifice pe baza de proiecte;
- promovarea diversitatii culturale in scopul eliminarii prejudecatilor si
recunoasterea valorilor comune;
- sprijinirea si incurajarea programelor regionale, a accesului la fonduri
de dezvoltare comunitare, in vederea realizarii unei dezvoltari durabile in
zone traditionale.
Problematica legata de comunitatea romilor reprezinta un domeniu aparte,
care necesita atat eforturi pe plan intern, cat si corelarea cu eforturile
europene de eliminare a decalajelor in societate. Consideram necesare aplicarea
mult mai eficienta a strategiei nationale si reorientarea acestei strategii
spre programe specifice, menite sa asigure imbunatatirea substantiala a
situatiei romilor prin:
- consolidarea structurilor de implementare a strategiei nationale pentru
romi la nivel local;
- realizarea unui parteneriat viabil intre structurile administratiei
publice si comunitatile de romi;
- rezolvarea problemelor legate de dreptul de proprietate asupra terenurilor
si locuintelor detinute de romi si implementarea unor programe de reabilitare a
locuintelor din zonele locuite de romi prin asigurarea energiei electrice, a
apei potabile, a canalizarii, a gazului metan, a salubritatii;
- eficientizarea masurilor ce vizeaza aspecte sectoriale (accesul pe piata
muncii, promovarea de activitati generatoare de venit, accesul la servicii
medicale, reducerea abandonului scolar, promovarea valorilor artistice, crearea
unor programe de educatie civica, prevenirea infractionalitatii).
CAP. 26
Politica in domeniul justitiei
In raport cu disfunctiile structurale ale justitiei, interventia
guvernamentala va fi structurata pe 3 obiective fundamentale:
- garantarea unei independente efective a puterii judecatoresti;
- garantarea accesului cetateanului la justitie, prin imbunatatirea
functionarii sistemului judiciar ca serviciu public;
- dezvoltarea cadrului institutional.
Guvernul Romaniei, prin Ministerul Justitiei, va prezenta si va lansa aplicarea
strategiei actualizate de reforma a sistemului judiciar pana cel mai tarziu in
luna martie 2005.
Garantarea independentei efective a puterii judecatoresti
Guvernul va aplica urmatoarele masuri:
- consolidarea rolului de garant al puterii judecatoresti a CSM prin:
- reglementarea CSM ca organ cu activitate permanenta;
- atribuirea catre CSM a calitatii de ordonator principal de credite
pentru puterea judecatoreasca (instante judecatoresti);
- stabilirea, prin lege, a unui mandat de 6 ani pentru secretarul
general al CSM, care sa asigure continuitatea si un echilibru in raporturile cu
ministrul justitiei, in conditiile in care mandatul presedintelui CSM nu
asigura o asemenea contrapondere;
- introducerea obligativitatii suspendarii membrilor CSM, pe durata
exercitarii mandatului, din eventualele functii de conducere detinute in cadrul
instantelor si parchetelor;
- instituirea obligatiei CSM de a da anual publicitatii si supune
dezbaterii Parlamentului Raportul privind starea justitiei, cuprinzand datele
concrete privind functionarea completa a sistemului in anul de referinta:
activitatea puterii judecatoresti si a Ministerului Public, inclusiv a
Parchetului National Anticoruptie (PNA). Dezbaterea raportului in Parlament va
fi centrata pe masurile necesare pentru intarirea independentei si cresterea
eficientei, celeritatii si calitatii actului de justitie, precum si pe masurile
pe care CSM intelege sa le aplice pentru a-si indeplini misiunea de garant al
independentei si eficientei sistemului judiciar in ansamblul sau, inclusiv prin
sanctiunile pe care le aplica;
- clarificarea statutului procurorilor si a rolului Ministerului Public, a
continutului juridic al stabilitatii procurorilor si al subordonarii ierarhice
a acestora. Aceste principii vor sta la baza unei legi speciale privind
statutul procurorilor si al Ministerului Public;
- reducerea la minimul necesar a participarii procurorului in litigiile
civile; participarea procurorului la sedintele de judecata se va intemeia pe
principiul egalitatii de statut ("acuzarea" trebuie sa fie pe picior
de stricta egalitate cu "apararea");
- adoptarea masurilor de asigurare a integritatii profesionale a
magistratilor si combaterea actelor de coruptie care afecteaza actul de
justitie. Imbunatatirea continua a starii materiale a magistratilor si a
personalului auxiliar;
- revizuirea dispozitiilor Constitutiei Romaniei in sensul transformarii
autoritatii judecatoresti in putere judecatoreasca; definirea acesteia ca fiind
compusa exclusiv din instantele judecatoresti, sub conducerea CSM, ca organ
colegial;
- eliminarea dreptului de vot al ministrului justitiei in cadrul CSM;
stabilirea la 6 ani a mandatului presedintelui CSM; interzicerea realegerii
membrilor CSM in aceasta calitate; suspendarea acestora, pe timpul exercitarii
mandatului, din functiile de judecatori si, pe cale de consecinta, din cele de
conducere eventual detinute.
Garantarea accesului la justitie
Guvernul este obligat sa monitorizeze si sa evalueze accesul cetateanului
la justitie si sa adopte politici adecvate care sa conduca la imbunatatirea
functionarii sistemului judiciar si sporirea increderii cetateanului in actul
de justitie. In acest scop, Guvernul Romaniei va adopta in urmatorii ani,
urmatoarele masuri:
- reforma unitara a codurilor de procedura si a celorlalte acte normative
relevante in vederea simplificarii procedurilor judiciare si a celor
administrative prealabile, pentru asigurarea celeritatii solutionarii litigiilor;
- reforma sistemului de asistenta juridica obligatorie in vederea
asigurarii caracterului efectiv si eficient al dreptului la aparare printr-o
remunerare corespunzatoare a asistentei din oficiu, precum si suportarea de la
bugetul statului (din veniturile sistemului judiciar) a tuturor cheltuielilor
ocazionate de realizarea acestui serviciu public; extinderea accesului
persoanelor cu venituri reduse la actul de justitie;
- abrogarea Ordonantei Guvernului nr. 22/2002 privind executarea obligatiilor
de plata ale institutiilor publice, stabilite prin titluri executorii, act
normativ neconstitutional, care face practic imposibila recuperarea de catre
cetateni si de catre persoanele juridice de drept privat (comercianti,
organizatii neguvernamentale etc.) a creantelor pe care le au impotriva
statului si a institutiilor publice;
- perfectionarea mecanismului procedural penal, introdus prin modificarea
Codului de procedura penala, potrivit caruia masurile procesual penale care
aduc atingere drepturilor omului au fost date in competenta magistratilor
judecatori;
- conceperea, aplicarea si incurajarea utilizarii procedurilor prejudiciare
si alternative de solutionare a litigiilor - medierea, concilierea, arbitrajul,
concordatul preventiv;
- generalizarea unui sistem adecvat de distribuire impartiala a cauzelor in
sedintele de judecata si in vederea efectuarii urmaririi penale (pe baza
criteriului alfabetic sau al altor criterii, al caror caracter aleatoriu poate
fi verificat si nu poate fi pus la indoiala);
- adaptarea structurii instantelor in functie de specificul cauzelor.
Crearea de sectii specializate - pentru minori, de dreptul familiei etc.
Crearea unor instante separate - tribunale, judecatorii - nu se justifica din
punctul de vedere al numarului cauzelor in diferite zone, este birocratica si
costisitoare din punct de vedere economic;
- reanalizarea si recorelarea numarului de instante si parchete, precum si
a numarului de magistrati, cu sarcinile reale ale sistemului judiciar;
- perfectionarea competentelor privind organizarea si functionarea
sistemelor de executare a pedepselor in regim privativ de libertate si in regim
de libertate; imbunatatirea functionarii acestor sisteme, inclusiv a
serviciilor de probatiune (create in perioada 1997 - 2000) prin sporirea
resurselor financiare si umane alocate, prin formarea acestora din urma si prin
extinderea si modernizarea programelor educative privind subiectii executarii;
- informatizarea justitiei - prin inzestrarea completa a serviciilor
publice ale tuturor instantelor si parchetelor, precum si a fiecarui magistrat,
cu computere. Reteaua informatica nationala a justitiei este menita sa asigure,
pe de o parte, accesul justitiabililor, al avocatilor si al altor persoane
interesate la evidenta activitatii judiciare si pe de alta parte, accesul
direct al magistratilor la sursele de informare privind legislatia, doctrina si
jurisprudenta relevanta.
Dezvoltarea cadrului institutional
Guvernul Romaniei va depune toate diligentele necesare pentru dezvoltarea
cadrului institutional, cu scopul de a conferi suport atat pentru asigurarea
independentei puterii judecatoresti, cat si a accesului cetatenilor la
justitie. In acest scop, Guvernul Romaniei va adopta urmatoarele politici:
- restrangerea treptata a competentelor Ministerului Justitiei
corespunzator cresterii competentelor CSM. Stabilirea principiilor care vor
guverna raporturile cu CSM;
- elaborarea - in cooperare cu CSM si cu reprezentantii organizatiilor
profesionale, inclusiv cu cei ai profesiei de avocat - a legislatiei privind
sistemul judiciar si urmarirea aplicarii acesteia;
- definitivarea si adoptarea legislatiei care trebuie sa asigure
implementarea acquisului comunitar: Codul civil; Codul de procedura civila;
Codul de procedura penala;
- reglementarea exercitarii competentelor de consilier juridic al
Guvernului; cresterea eficientei si profesionalismului acestei activitati, in
special atribuirea competentelor de verificare a fundamentarii proiectelor; verificarea
urgentei proiectelor de ordonante de urgenta si a propunerilor de ordonante
pentru legile de abilitare; verificarea compatibilitatii cu acquisul comunitar;
- clarificarea statutului PNA in scopul asigurarii independentei efective a
acestuia;
- desfiintarea instantelor si parchetelor militare, cu trecerea
magistratilor, personalului auxiliar si competentelor acestora in cadrul
instantelor si parchetelor civile;
- integrarea stricta si completa a politiei judiciare in subordinea Ministerului
Public si sub autoritatea Ministerului Justitiei, cu asigurarea statutului si
resurselor bugetare corespunzatoare;
- clarificarea raporturilor parchet - politie judiciara, prin trecerea
integrala si efectiva a politiei judiciare in structura Ministerului Public,
sub autoritatea Ministerului Justitiei, si eliminarea dualismului dintre
politia economica si Garda Financiara, prin absorbirea celei dintai de catre
cea din urma, precum si clarificarea raporturilor dintre Garda Financiara si
Ministerul Public;
- sustinerea reformei si modernizarii regulilor de organizare si
functionare a instantelor si parchetelor;
- asigurarea resurselor financiare necesare - prin bugetul CSM - pentru
buna functionare a Institutului National al Magistraturii si a Scolii Nationale
de Grefieri, in scopul indeplinirii complete a functiei lor de formare initiala
si continua a magistratilor si a personalului auxiliar;
- restructurarea destinatiei si utilizarii veniturilor publice generate de
sistemul judiciar si de taxele notariale si redirectionarea lor in favoarea
acoperirii nevoilor acestuia prin modificarea legilor speciale si redactarea
corespunzatoare a legilor bugetare anuale; elaborarea unei perspective bugetare
multianuale privind reforma si reasezarea sistemului judiciar;
- reforma activitatii de statistica judiciara prin unificarea la nivel
central si la nivelul instantelor si parchetelor, precum si la nivelul politiei
si al altor autoritati de urmarire a aplicarii legii; statistica judiciara va
constitui o baza pentru formularea politicilor legislative si judiciare;
- incurajarea constituirii si functionarii organizatiilor profesionale ale
magistratilor si ale personalului auxiliar. Asigurarea cooperarii dintre CSM,
Ministerul Justitiei si aceste organizatii;
- reglementarea statutului serviciului de informatii al Ministerului
Justitiei prin lege si punerea sa efectiva sub control parlamentar;
- concesionarea activitatilor registrului comertului si Cartii funciare
catre sisteme profesionale de tip liberal, care sa functioneze autonom, sub
autoritatea Ministerului Justitiei;
- preluarea, de la Ministerul de Externe, a competentelor de reprezentare a
statului in fata Curtii Europene a Drepturilor Omului si pregatirea exercitarii
competentelor de reprezentare a statului in fata Curtii Europene de Justitie de
la Luxemburg.
CAP. 27
Politica de securitate nationala
I. Aparare nationala
O data cu admiterea Romaniei ca stat membru cu drepturi depline in NATO,
politica de aparare nationala dobandeste un caracter proactiv mai pronuntat. Pe
cale de consecinta, responsabilitatile Romaniei nu se mai limiteaza la politici
care asigura apararea teritoriului national ori la diplomatia preventiva, dar
si la politici care promoveaza ofensiv interesele Romaniei si care sprijina
stabilitatea globala in orice regiune in care NATO are misiuni.
Pentru acest prim deceniu al secolului al XXI-lea obiectivele politicii de
aparare a Romaniei sunt:
- consolidarea statutului Romaniei ca stat membru NATO, integrarea in UE si
dezvoltarea unui profil strategic adecvat in cadrul acestor organizatii;
- continuarea reformei organismului militar pentru dezvoltarea unei
capacitati de aparare credibile, moderne si eficiente;
- intarirea controlului civil si democratic asupra armatei si
perfectionarea mecanismelor de realizare a acestuia, in conformitate cu
principiile si valorile democratiei constitutionale;
- consolidarea statutului Romaniei de contributor la securitatea regionala
si globala.
In concordanta cu pozitia geostrategica a Romaniei in spatiul sud-est
european - tara de frontiera a NATO si a Uniunii Europene - politica de aparare
nationala va avea ca obiectiv apararea si promovarea intereselor vitale ale
Romaniei, precum si participarea activa a tarii noastre la asigurarea
securitatii zonelor de interes NATO, UE si SUA. In acest sens, Guvernul
Romaniei va avea in vedere realizarea urmatoarelor tinte:
- dezvoltarea capacitatii institutionale si combative a structurilor
militare;
- inzestrarea armatei cu logistica in raport cu misiunile de securitate si
aparare colectiva;
- participarea la politica europeana de securitate si aparare;
- participarea la realizarea obiectivelor Pactului de Stabilitate in Europa
de Sud-Est, mentinerea stabilitatii in zona caucazo-caspica a Marii Negre si a
Balcanilor;
- lupta impotriva terorismului;
- continuarea programelor de reconversie si de perfectionare a
managementului resurselor umane;
- desfiintarea stagiului militar obligatoriu si revizuirea structurii de
forte a armatei;
- dezvoltarea relatiilor civili - militari.
Continuarea procesului de reforma a armatei depinde de resursele financiare
ale tarii, de capacitatea institutionala a Ministerului Apararii Nationale de a
implementa politici, precum si de corelatia acestor politici cu masurile de
reforma economica si capacitatea institutionala a altor ministere si agentii de
a-si indeplini la timp functiile cu care au fost investite. Avand in vedere
aceste cerinte de ordin institutional, cheltuielile militare anuale vor avea o
pondere de 2,38% in produsul intern brut, nivel ce va fi mentinut in intervalul
2005 - 2008.
Aplicarea politicii nationale de aparare se va face respectand urmatoarele
conditii:
- consolidarea controlului democratic civil asupra Armatei si pe cale de
consecinta, respectarea deciziilor adoptate de structurile politice ale tarii:
Presedintia, Consiliul Suprem de Aparare a Tarii, Parlamentul, Guvernul, precum
si colaborarea cu societatea civila;
- participarea activa la elaborarea si adoptarea deciziilor strategice in
cadrul NATO si indeplinirea angajamentelor asumate in calitate de aliat.
Astfel, Romania trebuie sa isi dezvolte propriul sau profil strategic in
conditiile unei stabilitati politice interne si ale unei dezvoltari economice
reale, sa participe la efortul de aparare colectiva in cadrul NATO si la
constructia dimensiunii militare a UE, precum si la intreaga gama de misiuni
pentru indeplinirea angajamentelor de cooperare si parteneriat asumate pe plan
international.
A. Dezvoltarea capacitatii institutionale
In domeniul dezvoltarii capacitatii institutionale se vor adopta
urmatoarele politici:
- dezvoltarea capacitatii operationale a elementelor componente ale sistemului
national de aparare: forte armate, servicii de informatii, ministere, care
trebuie sa fie apte sa ofere optiuni, solutii fundamentale de actiune pentru
noile provocari la adresa securitatii si apararii nationale;
- imbunatatirea managementului resurselor umane - formare profesionala si
formare profesionala continua prin implementarea de programe care au drept scop
cresterea gradului de profesionalizare a personalului armatei. Concomitent se
va acorda atentie cresterii calitatii invatamantului militar (sistemului
educational militar institutionalizat), precum si extinderii cooperarii cu
invatamantul militar din state membre NATO si cu tari partenere si nemembre
NATO, cum sunt Japonia, China. De asemenea, in cadrul programului privind
managementul resursei umane in Armata Romaniei vor fi incluse masuri ce privesc
reabilitarea carierei militare;
- modernizarea structurala a sistemelor de instruire;
- continuarea armonizarii cadrului legislativ national din domeniul
apararii cu cel existent in tarile membre NATO;
- asigurarea interoperabilitatii cu fortele Aliantei Nord-Atlantice;
- optimizarea capacitatii de aparare, prin indeplinirea tuturor
obiectivelor de reforma structurala a fortelor armate si a serviciilor de
informatii, conform standardelor NATO si UE;
- dezvoltarea unui sistem de management al crizelor;
- finalizarea procesului de redimensionare negativa a structurilor de
conducere si a corpului de comanda in concordanta cu cerintele NATO si natura
noilor misiuni ale armatei;
- elaborarea si aplicarea mecanismelor de monitorizare si evaluare
permanenta a politicilor din domeniul apararii;
- imbunatatirea planificarii situatiilor de urgenta civila si asigurarea
interoperabilitatii intre armata, fortele civile si ale Ministerului de Interne
care asigura protectia civila si serviciul de urgenta, conform procedurilor
fixate in cadrul Sistemului National de Management al Situatiilor de Urgenta;
- sustinerea fundatiilor si institutiilor de cercetare si studii in domeniul
securitatii si strategiei militare pentru a evalua si monitoriza politicile de
securitate, precum si pentru a promova noi politici in domeniu, ori in
managementul cunoasterii si informatiei;
- continuarea procesului de unificare a planificarii apararii cu bugetarea.
In acest cadru, Armata Romaniei isi va putea asuma responsabilitati
sporite, in acord cu statutul de membru al Aliantei, precum si cu evolutiile
din mediul de securitate pentru apararea intereselor nationale si colective,
pentru integrarea in UE, pentru participarea la lupta impotriva terorismului
international, pentru consolidarea increderii si cooperarii in plan regional si
in Europa.
B. Inzestrare si logistica
B.1. Inzestrarea armatei
Inzestrarea armatei, dezvoltarea cercetarii stiintifice romanesti si
achizitia licentelor de fabricatie pentru armament modern vor fi prioritati in
politica de aparare a Romaniei in urmatorii ani in raport cu necesitatea
optimizarii capacitatii de securitate si aparare. In acest sens, Guvernul
Romaniei va urmari:
- sincronizarea permanenta a politicii de inzestrare cu planificarea
apararii;
- dezvoltarea sistemului de management al resurselor pentru evaluarea si
fixarea fondurilor finantate in comun (cheltuielile de echipament cat si
cheltuielile pentru utilizarea efectivelor militare si civile cerute pentru
realizarea oricarei misiuni in cadrul NATO);
- planificarea investitiilor in domeniul inzestrarii in conformitate cu
misiunile fixate Armatei Romane in cadrul NATO si cu nevoile de securitate
interna, in functie de forta angajata pentru NATO si UE. Planificarea se va
face conform sistemului de planificare, programare, bugetare si evaluare
(SPPBE). Se va urmari o crestere a cheltuielilor de capital pentru inzestrare
in structura bugetului apararii in raport cu cheltuielile pentru
operare-mentenanta, personal si infrastructura;
- imbunatatirea sistemului de planificare a inzestrarii (SIMAPA - Sistemul
Integrat de Management al Achizitiilor pentru Aparare) in concordanta cu
misiunile ce ii sunt fixate Romaniei in cadrul NATO, precum si cu nevoile de
securitate si aparare interna. In acest sens, in baza unei evaluari prealabile
pe costuri, se va urmari inzestrarea acelor arme care contribuie la asigurarea
securitatii nationale, securitatii regionale si la specializarea armatei
noastre (capabilitatile) in cadrul NATO, precum si la echiparea fortelor care
executa misiuni in strainatate;
- achizitia de licente pentru productia in tara de echipament militar
necesar imbunatatirii inzestrarii si standardizarii echipamentelor de lupta si
comunicatie;
- participarea la programe NATO si cooperarea cu tarile membre ale acestei
aliante pentru dezvoltarea industriei nationale de aparare; productia in comun
de echipament militar pentru modernizarea echipamentelor de lupta si
comunicatie;
- testarea armelor noi si modernizate in conditii de lupta si imbunatatirea
tehnologica a armelor existente in conditii reale de lupta;
- armonizarea planurilor de achizitie in domeniul apararii in conformitate
cu orientarile fixate prin Sistemul de Planificare a Armamentelor Conventionale
(SPOAC);
- dezvoltarea sistemelor IT si de comunicatie, inclusiv prin implementarea
sistemelor C4 I 2 (comanda, control, comunicatii, computere, informatie si
informatica);
- continuarea programelor de modernizare a blindatelor, concomitent cu
evaluarea posibilitatii de sustinere a cercetarii in domeniu si achizitiei de
licente pentru imbunatatirea performantelor blindatelor;
- dezvoltarea sistemelor de simulare pentru pregatirea militarilor din
fortele terestre si aeriene;
- continuarea la scara limitata a programului de modernizare a sistemelor
de navigatie la aeronavele MIG 21 Lancer. Concomitent se va face evaluarea,
planificarea, programarea si se va fixa bugetul pentru echiparea fortelor
aeriene cu noi aeronave de lupta pentru perioada 2007 - 2015, prin inlocuirea
totala a aeronavelor MIG 21 Lancer;
- evaluarea, planificarea, programarea si fixarea bugetului pentru
fabricarea unor tipuri noi de elicoptere de lupta;
- introducerea unor noi sisteme de lupta antiaeriene;
- finalizarea programelor de dotare a fortelor navale cu nave de lupta tip
fregata si nave mai mici;
- stabilirea planificarii financiare si a obiectivelor pentru programele de
cercetare stiintifica;
- asigurarea stocurilor de munitie si materiale pentru asigurarea
instructiei;
- modernizarea facilitatilor pentru Sprijinul National Gazda (HNS - Host
National Suport).
De asemenea, prin politica de inzestrare si de dezvoltare a logisticii,
Guvernul va avea in vedere cresterea performantei actionale a structurilor,
asigurarea interoperabilitatii in NATO, revitalizarea unor mijloace de lupta
mai vechi, pastrarea si dezvoltarea potentialului militar de cercetare,
expertiza si consultanta tehnica si tehnologica.
B.2. Logistica
Guvernul Romaniei, prin Ministerul Apararii Nationale va realiza sistemul
logistic integrat, prin adaptarea conceptuala si structurala a logisticii
actuale la noile realitati privind dimensionarea, configuratia si misiunile
Armatei Romaniei, astfel incat asigurarea fortelor pentru securitatea si
apararea nationala si colectiva sa se realizeze in stransa concordanta cu
cerintele de compatibilitate ale NATO.
In baza Conceptului Managementului Logisticii statul roman va acorda
prioritate:
- efectuarii investitiilor in sistemul national de logistica pe
componentele sale;
- compatibilizarii si, pe cat posibil, standardizarii echipamentelor si
sistemelor de aprovizionare cu cel NATO pentru asigurarea interoperabilitatii
operationale;
- dezvoltarii procedurilor de cooperare intre sectorul civil si militar la
nivel national pentru asigurarea functionarii sistemului de logistica.
B.3. Infrastructura
Principalele directii de actiune se vor concentra asupra:
- modernizarii facilitatilor si capacitatilor in bazele aeriene desemnate
pentru dislocarea fortelor NATO;
- imbunatatirii facilitatilor in baze maritime si fluviale pentru acostare
nave, incarcare-descarcare, depozitare si manipulare;
- dezvoltarii depozitelor de combustibil si materiale;
- dezvoltarii infrastructurii in bazele de instructie disponibile pentru
fortele NATO;
- continuarii lucrarilor de amenajare/modernizare a spatiilor de cazare si
hranire, a bazelor de refacere si recuperare, precum si a facilitatilor tehnice
si spatiilor administrative si de depozitare pentru marile unitati si unitatile
nominalizate sa participe la misiuni NATO.
Dezvoltarea, modernizarea si intretinerea infrastructurii sunt actiuni ce
se vor corela cu ansamblul procesului de perfectionare a sistemului militar
romanesc.
B.4. Sectorul de cercetare-dezvoltare din industria de aparare
Restructurarea sectorului de cercetare-dezvoltare va trebui sa contribuie
in egala masura la cresterea economica si la intarirea capacitatii de aparare a
tarii. In acest sens, politica in domeniul cercetarii-dezvoltarii din sectorul
de aparare va fi reajustata, astfel incat achizitiile in sectorul militar sa
aiba la baza un sistem competitiv in privinta acordarii ajutorului financiar
nerambursabil pe teme de cercetare aplicata sau fundamentala, pentru
dezvoltarea de noi tehnologii in raport cu strategia nationala de aparare. In
acest sens, va fi implementat un regim competitiv si nediscriminatoriu de
acordare a ajutoarelor financiare nerambursabile pe teme de cercetare si
dezvoltare tehnologica aplicabil pentru toate intreprinderile, indiferent de
forma de proprietate. Totodata, companiile care produc pentru industria de aparare
si dispun de filiale, sucursale, ori unitati/sectii de cercetare-dezvoltare vor
trebui sa pastreze aceste structuri odata cu privatizarea lor. Intrucat
structura centrelor de cercetare-dezvoltare din Romania este de tip
"dual" - stat-privat - se va utiliza atat finantarea publica
directionata catre centrele de cercetare aflate in proprietate publica pana la
restructurarea acestora, dar bazata pe criterii de performanta, cat si
finantarea realizata in sistem competitiv, in care treptat cel de al doilea sistem
se va generaliza. Politica de cercetare-dezvoltare in industria de aparare va
trebui sa faca obiectul cooperarii intre Ministerul Apararii Nationale cu
ministerele si agentiile care elaboreaza si aplica politici in domeniul
industrial si al cercetarii, in scopul integrarii acestor politici si fixarii
de o maniera coerenta a competentelor si mecanismelor de colaborare. Totodata,
politica de cercetare-dezvoltare in industria de aparare si achizitiile publice
in acest domeniu se vor realiza cu conditia instituirii controlului informatiei
de cercetare conform clasificarii NATO. In acest mod, se va pune mai bine in
valoare si se va dezvolta potentialul stiintific romanesc ca o componenta si
resursa esentiala a apararii.
C. Participarea la politica europeana de securitate si aparare
Ca viitor membru al Uniunii Europene, Romania va participa mai activ la
strategia UE de edificare a unei politici de securitate comuna. In acest sens,
Romania isi va fixa in mod concret contributia la realizarea Proiectului
Headline Goal 2010. Se are in vedere, in acest sens, interesul nostru de
asociere la formele de cooperare europeana deja existente ale Comisiei
Europene.
D. Participarea la realizarea obiectivelor Pactului de Stabilitate din
Europa de Sud-Est, mentinerea stabilitatii in spatiul caucazo-caspic, in zona
Marii Negre si a Balcanilor
Romania va participa la misiunile organizate sub egida UE si NATO care au
drept scop realizarea pacii si stabilitatii in Balcani si in zona Marii Negre.
In acest sens, Romania va depune toate diligentele necesare pentru:
- acordarea de expertiza statelor din Balcanii de Vest care se integreaza
in UE ori adera la NATO sau sunt membre ale Parteneriatului pentru Pace pentru
reforma sistemului lor militar;
- pregatirea permanenta a Brigazii Sud-Est Europene (SEEBRIG) pentru a se
angaja in operatiuni de prevenire a conflictelor si in alte operatiuni in
sprijinul pacii, precum si in operatiuni umanitare, sub mandat ONU sau OSCE,
NATO sau UE;
- dezvoltarea activitatilor Grupului de cooperare navala din Marea Neagra,
BLACKSEAFOR, pentru realizarea interoperabilitatii fortelor participante in
misiuni specifice, inclusiv combaterea contrabandei si terorismului in domeniul
naval.
E. Lupta impotriva terorismului
Actiunile de lupta impotriva terorismului vor urmari:
- aplicarea masurilor de tip anticipativ;
- managementul rezultatelor aplicat de autoritatile civile si militare
pentru a limita consecintele unui act terorist;
- combaterea actelor de terorism prin masuri de tip ofensiv. In acest sens,
structurile de forte ale Romaniei vor dobandi capacitatea de participare la
actiunile de contracarare a amenintarilor teroriste;
- cooperarea militara internationala.
F. Continuarea si imbunatatirea programelor de reconversie
Directia de Reconversie Profesionala din cadrul Departamentului de Resurse
Umane din Ministerul Apararii Nationale va coopera cu agentiile de dezvoltare
regionala pentru infiintarea si functionarea unor centre de inalta tehnologie,
precum si cu agentiile de dezvoltare economica infiintate la nivel local sau
regional in scopul sustinerii cu capital de pornire sau consolidare a micilor
afaceri pentru personalul de inalta calificare disponibilizat din armata. De
asemenea, in cele 8 regiuni de dezvoltare economica se va infiinta cate un
centru de cercetare aplicata (in cazul care nu s-a infiintat un tehnopol) in
scopul asigurarii transferului tehnologic din centrele de cercetare in
intreprinderi mici si mijlocii infiintate de foste cadre militare, precum si
pentru sustinerea instruirii si reconversiei profesionale a personalului
militar disponibilizat.
Programul de microcreditare inceput in anii anteriori si sustinut de Grupul
Bancii Mondiale cu 3 milioane dolari S.U.A. va trebui prelungit si suplimentat,
astfel incat sa cuprinda ca subcomponenta dezvoltarea si consolidarea
afacerilor incepute de personalul militar disponibilizat.
Principala corespondenta in cadrul masurilor care se vor lua, o constituie
reconversia profesionala in ocupatii cerute pe piata muncii.
G. Eliminarea stagiului militar obligatoriu
Cel mai tarziu pana in 2007 se va elimina prin lege organica efectuarea
stagiului militar obligatoriu, tinandu-se insa cont de realizarea planificarii
in domeniul redimensionarii efectivului armatei la 90.000 de persoane in timp
de pace si in raport cu resursele financiare disponibile la acel moment in
acelasi timp, procesul de eliminare a efectuarii stagiului militar obligatoriu
va tine cont de mentinerea si optimizarea unei capacitati militare adecvate,
care sa raspunda pe deplin noilor misiuni ce revin armatei in noul context
geostrategic si in conformitate cu interesele si obiectivele de securitate si
aparare proprii.
II. Politica externa
A. Obiectivele politicii externe
Politica externa se va focaliza asupra protejarii intereselor sociale si
economice ale cetatenilor romani, precum si promovarii si protejarii
intereselor economice, politice si militare ale Romaniei, in concordanta cu
pozitia sa geostrategica. De asemenea, politica externa trebuie sa ia in
considerare participarea activa la constructia institutionala si culturala a
Marii Europe.
In raport cu interesele economice, politice si militare ale Romaniei pe
termen lung, politica externa se va concentra asupra realizarii urmatoarelor
obiective:
- dezvoltarea relatiilor bi- si multilaterale;
- buna vecinatate si cooperarea regionala;
- dezvoltarea diplomatiei parlamentare;
- promovarea diplomatiei economice;
- extinderea diplomatiei culturale;
- dinamizarea relatiilor cu romanii de pretutindeni, pastrarea identitatii
nationale si culturale.
Politica externa a Romaniei, va tine cont de respectarea urmatoarelor
conditii:
- coeziune la nivel comunitar, cat si bilateral - dintre obiectivele
strategice de politica externa ale Romaniei si obiectivele tarilor membre UE si
NATO;
- coordonarea interministeriala si intarirea comunicarii in cadrul
Guvernului, pentru a conferi substanta, credibilitate si coerenta politicii
externe si corelarii si integrarii politicilor sectoriale;
- respectarea si aplicarea efectiva a angajamentelor asumate in cadrul
NATO.
A.1. In planul dezvoltarii relatiilor bilaterale, Guvernul Romaniei va avea
in vedere:
- consolidarea prioritara a relatiilor cu tarile Uniunii Europene si
S.U.A.;
- dezvoltarea cooperarii economice, tehnico-stiintifice si culturale cu
China, spatiul vest-balcanic, Asia Centrala, Orientul Mijlociu si tarile
Americii Latine;
- consolidarea si extinderea relatiilor de cooperare cu Sfantul Scaun,
Israel si Japonia.
A.2. In planul relatiilor cu organisme internationale si dezvoltarii
relatiilor multilaterale, Guvernul Romaniei va aplica urmatoarele politici:
- integrarea Romaniei in Uniunea Europeana conform calendarului asumat
unilateral de Guvernul Romaniei in anul 2000. In acest sens, reforma
institutionala, cu precadere in domeniul justitiei si in sfera administratiei
publice, va trebui accelerata in perioada 2005 - 2006 pentru a crea pilonul de
sprijin ce contribuie la finalizarea negocierilor de aderare si aplicarea
efectiva a obligatiilor asumate in capitolele de negociere;
- consolidarea pozitiei Romaniei in cadrul NATO, corelativ cu respectarea
angajamentelor asumate si asocierea in actiuni comune, inclusiv oferirea si
dezvoltarea facilitatilor de infrastructura si logistica pentru trupele NATO;
- implicarea diplomatiei romanesti in restructurarea sistemului
international de securitate, cooperare economica si adaptarea normelor si principiilor
de drept international la evolutiile determinate de procesul globalizarii. Se
va acorda atentie reformei structurilor ONU, respectiv redimensionarii
comisiilor si organismelor sale de specialitate, precum si largirii Consiliului
de Securitate cu noi membri permanenti, cum ar fi Japonia si Germania;
- sprijinirea Curtii Internationale de Justitie, a Curtii Penale
Internationale, precum si a Curtii Europene a Drepturilor Omului, inclusiv
respectarea hotararilor acestora;
- fundamentarea diplomatiei globalizarii care sa ia in considerare:
- obtinerea pentru Romania a statutului de membru OECD;
- implicarea mai activa in activitatea OMC, OSCE, UE, NATO si in
structurile specializate ale ONU;
- propuneri ofensive pentru alegerea Romaniei ca sediu pentru diferite
secretariate ale conventiilor/protocoalelor ONU, programe OSCE, UE, NATO, OMC,
OECD, precum si pentru organizarea in Romania a unor reuniuni internationale de
impact sub egida si cu finantarea organizatiilor internationale.
B. Guvernul Romaniei va dezvolta relatiile de buna vecinatate si cooperarea
regionala in spatiul sud-est european si al Marii Negre, prin:
- promovarea relatiilor de buna vecinatate si cooperarea cu tarile Europei
de Sud-Est in realizarea pactului de stabilitate pentru asigurarea pacii,
consolidarea democratiei, respectarea drepturilor omului si prosperitatea
economica;
- protejarea intereselor Romaniei si ale UE in spatiul sud-est european si
rezolvarea de o maniera coerenta si ofensiva a problemelor cu Ucraina in baza
normelor de drept international public;
- promovarea relatiilor cu Republica Moldova in baza unei orientari
proactive ce vizeaza, pe de o parte, respectarea drepturilor omului,
consolidarea cadrului democratic si al reformelor economice, iar pe de alta
parte sustinerea culturii romanesti. In acest sens, Romania isi va directiona
asistenta catre acordarea de burse, sustinerea drepturilor culturale ale
romanilor, sprijinirea activitatilor care sustin aplicarea reformelor
democratice si respectarea drepturilor omului. De asemenea, Romania va
monitoriza respectarea cu strictete a acordurilor bilaterale;
- cooperarea in cadrul Procesului de Cooperare in Europa de Sud-Est (SEECP)
pentru promovarea procesului de stabilizare si asociere initiat de Uniunea
Europeana pentru statele din Balcanii Occidentali si stabilirea unei legaturi
structurale intre UE si SEECP;
- valorificarea mecanismelor si resurselor Centrului SECI pentru combaterea
crimei organizate, in vederea promovarii unor politici coerente de combatere a
riscurilor neconventionale la adresa securitatii in regiune;
- intarirea colaborarii in cadrul Organizatiei de Cooperare Economica a
Marii Negre pentru derularea si aplicarea efectiva a proiectelor deja agreate
(energie, sistem financiar-bancar, transport, turism), in scopul racordarii mai
eficiente a activitatilor acesteia la prioritatile economiei nationale si
interesele cercurilor oamenilor de afaceri romani;
- folosirea infrastructurii, a instalatiilor existente si a specialistilor
romani, ca avantaj in cresterea implicarii Romaniei in politica de securitate
energetica regionala: transport, depozitare, procesare si comercializarea
energiei electrice, petrol, gaze.
C. Diplomatia parlamentara
Guvernul Romaniei va colabora cu Parlamentul pentru a fixa mecanismele de
informare, comunicare, gestiune a informatiilor si monitorizare, in scopul
promovarii de o maniera coerenta a intereselor economice si politice ale
Romaniei in strainatate prin relatiile parlamentare bi- si multilaterale,
precum si pentru a urmari modul in care initiativele parlamentare ori
guvernamentale in planul cooperarii economice si politice pot fi sincronizate
si sustinute reciproc.
D. Diplomatia economica
Guvernul Romaniei va coopera cu Presedintia, Parlamentul Romaniei si
comunitatea oamenilor de afaceri pentru:
- elaborarea unei strategii comune de actiune privind promovarea
intereselor economice ale Romaniei in strainatate;
- clarificarea si fixarea mecanismelor de comunicare, gestiune a
informatiilor si cooperare in structurile administratiei publice centrale,
precum si intre acestea, Parlament si asociatiile oamenilor de afaceri.
E. Diplomatia culturala
Diplomatia culturala constituie un suport pentru promovarea relatiilor
bilaterale si pentru cunoasterea civilizatiei romanesti in lume. In acest scop,
Guvernul Romaniei va avea in vedere:
- elaborarea unui plan de actiune pentru expansiunea diplomatiei culturale;
- extinderea centrelor de cultura romaneasca in strainatate, cu precadere
in tarile membre ale Organizatiei pentru Cooperare si Dezvoltare Economica;
- fixarea managementului de proiect in cadrul misiunilor diplomatice care
sa faciliteze organizarea evenimentelor culturale si infiintarea centrelor
culturale si de documentare, pe langa misiunile diplomatice.
F. Dinamizarea relatiilor cu romanii de pretutindeni, pastrarea identitatii
nationale si culturale
- monitorizarea tratamentului aplicat comunitatilor romanesti din afara
granitelor, cu precadere din Ucraina, Serbia si zona transnistreana;
- alocarea fondurilor pentru sustinerea unitatilor de invatamant de toate
gradele, institutiilor de cult si institutiilor culturale, precum si acordarea
de burse de studii romanilor aflati in afara granitelor;
- imbunatatirea comunicarii dintre comunitatile romanesti cu autoritatile
publice, fundatiile si comunitatea de afaceri din Romania;
- promovarea si protejarea investitiilor economice in zonele locuite de
comunitatile romanesti din afara granitelor;
- sprijinirea editarii si circulatiei ziarelor, revistelor si productiilor
audiovizuale; sprijinirea infiintarii de posturi de radio si televiziune.
G. Capacitate institutionala
Guvernul Romaniei va acorda prioritate dezvoltarii capacitatii
institutionale a Ministerului Afacerilor Externe, iar in acest scop va aplica
urmatoarele masuri:
- analiza, evaluarea si revizuirea planului de actiune privitor la
dezvoltarea resursei umane angajate in diplomatie, precum si a consilierilor
economici din ambasade; promovarea tinerilor in cariera diplomatica si in
consiliere economica, stabilirea unor criterii de performanta pentru cei
angajati in diplomatie: diplomati si personal auxiliar;
- organizarea departamentelor, directiilor si serviciilor in raport cu
obiectivele politicii externe, precum si fixarea misiunii, tintelor si a
criteriilor de performanta pentru aceste structuri interne ale Ministerului
Afacerilor Externe;
- elaborarea si aplicarea mecanismului de monitorizare si evaluare a
activitatii misiunilor diplomatice, fixarea numarului acestora in raport cu
interesele politice, economice si militare ale Romaniei, precum si cu
performantele individuale ale corpului diplomatic;
- dezvoltarea interoperabilitatii intre Presedintie - Parlament - Guvern
prin corelarea si asigurarea coordonarii activitatilor de diplomatie
parlamentara cu cele realizate la nivelul puterii executive - Presedintie si
Guvern, in scopul comunicarii, evaluarii relatiilor, asigurarii schimbului si
gestiunii de informatii, implementarii angajamentelor asumate si monitorizarii
implementarii acestor angajamente;
- dezvoltarea unui sistem de management al crizelor in cadrul Ministerului
Afacerilor Externe care sa ia in considerare riscurile politice, militare,
economice si de mediu ce afecteaza relatiile bi- si multilaterale;
- clarificarea si stabilirea mecanismelor de cooperare intre Ministerul
Afacerilor Externe si celelalte ministere din cadrul Guvernului in scopul
corelarii politicilor, comunicarii, asigurarii schimbului si gestiunii de
informatii, implementarii angajamentelor asumate de Guvernul Romaniei in
raporturile cu terte tari sau UE si monitorizarii modului de aplicare a acestor
angajamente.
III. Afaceri interne
In domeniul afacerilor interne, Guvernul Romaniei va urmari reconstructia
institutionala a autoritatii centrale din acest domeniu, corelativ cu
implementarea unor politici care se vor orienta preponderent asupra prevenirii
si combaterii criminalitatii, introducerii standardelor de calitate pentru
servicii publice, precum si asupra implementarii reglementarilor si
directivelor emise de Consiliul European privind controlul frontierelor si
acordarea vizelor.
A. Capacitatea institutionala
Guvernul Romaniei va adopta masuri ce urmaresc intarirea capacitatii de a
utiliza intr-un mod eficient si sustenabil resursele financiare si umane
existente, in scopul prestarii unor servicii publice de calitate. Intarirea
capacitatii institutionale va urmari managementul resurselor, stabilirea unor
standarde minime de calitate pentru servicii publice, precum si infiintarea
unui sistem de monitorizare si evaluare a serviciilor publice si functionarilor
publici.
A. Masuri de dezvoltare a capacitatii institutionale
Guvernul Romaniei va aplica urmatoarele masuri:
- definirea si elaborarea standardelor de calitate pentru serviciile
publice. Acestea vor cuprinde si procedurile standard de operare/interventie a
politistilor. In acest sens, se va infiinta in cadrul ministerului o unitate de
elaborare a standardelor in domeniul serviciilor publice;
- elaborarea si implementarea unui sistem de management al resurselor
umane, pentru sustinerea formarii profesionale continue si reformei serviciilor
publice. Pregatirea va fi un suport pentru aplicarea nedistorsionata a
masurilor de reforma. Politica de recrutare, selectie si promovare se va
focaliza asupra tinerilor absolventi cu studii superioare, in special in
politie si servicii de informatii subordonate afacerilor interne;
- elaborarea unor proceduri standard in managementul resurselor financiare
si managementul proceselor in luarea deciziilor, pentru a asigura
predictibilitatea activitatii ministerului si a angajatilor sai;
- pentru toate serviciile publice si functionari se va introduce sistemul
de monitorizare si evaluare a acestora: "Cadrul de Lucru pentru Evaluarea
Performantelor". Se vor fixa indicatori de performanta pe fiecare serviciu
public si functionar public in raport cu obligatiile sale si gradul de
satisfactie al cetateanului fata de modul in care un serviciu public este
prestat;
- descentralizarea unor servicii publice pe masura transferului de resurse
catre autoritatile administratiei publice locale. In acest sens, Guvernul
Romaniei va evalua si va decide infiintarea si functionarea politiei comunitare
si metropolitane (pentru Municipiul Bucuresti), prin descentralizarea acestui
serviciu catre primarii;
- stabilirea planificarii strategice/planificare multianuala pe politici,
programe si proiecte in concordanta cu interesul cetateanului si a
comunitatilor locale;
- imbunatatirea sistemului de achizitii publice, in scopul asigurarii
transparentei financiare. Sistemul va cuprinde componenta de planificare,
evaluare si finantare in baza caruia se vor fixa prioritatile alocarii
resurselor pentru achizitii, precum si componenta de conducere a programelor de
achizitie;
- utilizarea mecanismelor de consultare publica in orice moment de definire
si identificare a problemelor si de elaborare a politicilor prioritare,
publicarea programelor si a proiectelor de lege promovate de minister pentru a
facilita dialogul public inainte de elaborarea definitiva si adoptarea
acestora;
- organizarea departamentului afacerilor interne pentru identificarea si
cercetarea activitatilor ilegale ale politistilor;
- dezvoltarea capacitatii institutionale a serviciilor de informatii din
structura afacerilor interne, instituirea controlului parlamentar efectiv
asupra activitatii lor, corelativ cu asigurarea transparentei financiare.
Directiile principale de actiune a acestor servicii vor fi stabilite de
minister si se vor limita la prevenirea si combaterea terorismului, prevenirea
si combaterea crimei organizate, spalarea banilor, infractiuni din domeniul
bancar si al pietei de capital, protectia informatiilor clasificate, cooperarea
cu politia de frontiera si autoritatile vamale in scopul culegerii de
informatii, schimbul de date si procesarea acestora, precum si pentru
interventia in traficul de fiinte umane, traficul de droguri, traficul
international cu autoturisme furate, traficul cu moneda falsa, cecuri de
calatorie si carti de credit/debit, trafic cu materiale strategice si nucleare;
- reorganizarea structurii Inspectoratului General al Politiei, pentru a
evita suprapunerile de atributii si pentru a optimiza costurile de operare si
investitiile de capital.
B. Politici publice - prioritati
B.1. Prevenirea si combaterea criminalitatii
Guvernul Romaniei va colabora cu Presedintele Romaniei in cadrul
Consiliului Suprem de Aparare a Tarii pentru aplicarea unei Strategii Nationale
de Prevenire a Criminalitatii. Strategia va stabili obiectivele si rolul
autoritatilor, scolilor, familiei si societatii civile in prevenirea
criminalitatii.
Obiectivele strategiei tin cont de factorii si conditiile care contribuie
la angajarea intr-un comportament infractional si au in vedere:
- protectia comunitatilor locale si a scolilor;
- aplicarea unor programe speciale pentru tinerii si familiile lor care
traiesc intr-un mediu cu risc infractional ridicat ce genereaza violenta
domestica, abuz sexual, consumul de droguri, ori promovarea unei culturi
infractionale, cum sunt zonele sarace si periferice din localitatile urbane,
ori din zonele periurbane;
- aplicarea unor programe speciale destinate persoanelor marginalizate ce
traiesc in zonele industriale aflate in declin. Aceste programe se vor integra
in programele de dezvoltare locala si regionala;
- combaterea traficului si consumului de droguri;
- programe speciale pentru tinerii cu probleme de comportament
(agresivitate) ori care s-au asociat in bande pentru savarsirea de activitati
infractionale;
- programe speciale pentru comunitatea rromilor.
Masurile de prevenire si combatere a criminalitatii se vor aplica la nivel
comunitar, in baza evaluarilor si solutiilor propuse de reprezentantii
comunitatilor locale si autoritatile teritoriale de ordine publica organizate
potrivit Legii nr. 218/2002, tinand cont de mecanisme de organizare
institutionala ce se refera la:
- implementarea mecanismelor de comunicare si parteneriat intre politie si
reprezentantii comunitatii locale pentru a identifica cele mai bune solutii
pentru prevenirea si combaterea criminalitatii, asigurarea protectiei/patrularii
strazilor, parcurilor si scolilor;
- formarea unor retele locale intre orase si municipii si a unei retele
regionale pentru a realiza schimbul de informatii si bune practici in
prevenirea si combaterea criminalitatii;
- informarea publicului despre mecanismele de preventie a criminalitatii.
B.2. Combaterea crimei organizate
- aplicarea strategiei nationale de combatere a crimei organizate, in
special a traficului de droguri, traficului de fiinte umane, traficului de arme,
autoturisme furate, cu moneda falsa, cecuri de calatorie si carti de
credit/debit, traficului cu materiale strategice si nucleare;
- organizarea de o maniera neechivoca in cuprinsul acestei strategii a
managementului integrat intre structurile ministerului ce gestioneaza
politicile privitoare la afaceri interne, precum si a mecanismelor de cooperare
cu alte ministere, ori cu organisme internationale, cum sunt INTERPOL si
EUROPOL, ori politii nationale din alte tari.
B.3. Refugiati, imigrare ilegala, readmisie
- extinderea si imbunatatirea conditiilor de locuit in centrele de cazare
aflate in gestiunea Oficiului National pentru Refugiati;
- constituirea unui fond special pentru returnarea/expulzarea persoanelor
aflate ilegal pe teritoriul Romaniei si carora nu li se poate acorda statutul
de refugiat sau a caror cereri de azil au fost respinse de instantele
judecatoresti;
- cooperarea cu organizatii neguvernamentale pentru elaborarea si aplicarea
unor programe de insertie sociala a refugiatilor;
- intarirea managementului in domeniul politicilor de combatere a
imigratiei ilegale, pentru a reduce pe cat posibil numarul imigrantilor ilegali
si tranzitarea teritoriului Romaniei;
- elaborarea unui plan de actiune care va prevedea masuri standard pentru
facilitarea reintegrarii persoanelor care doresc sa se repatrieze voluntar. In
acest sens, Romania va solicita incepand cu anul 2007 si asistenta financiara a
UE prin Fondul European pentru refugiati.
B.4. Traficul si consumul de droguri
- aplicarea strategiei nationale de combatere a consumului si traficului de
droguri in conformitate cu Strategia UE de combatere a traficului de droguri;
- intarirea controlului vamal;
- folosirea investigatorilor acoperiti in actiunile de combatere a
retelelor de narco-trafic;
- intarirea Brigazii Antidrog, din cadrul Directiei Generale de Combatere a
Crimei Organizate si Antidrog din Politia Romana;
- realizarea unui management integrat in domeniul politicilor de combatere
a traficului si consumului de droguri intre Directia Generala de Combatere a
Crimei Organizate si Antidrog din Politia Romana, Directia pentru Combaterea
Infractionalitatii Transfrontaliere din Politia de Frontiera Romana, Directia
Generala a Vamilor si Ministerul Sanatatii si Familiei. Sistemul va fi aprobat
prin ordin comun al ministerelor de resort.
B.5. Serviciul de urgenta
- elaborarea regulamentului cadru pentru fixarea structurii organizatorice,
precum si functionarea si dotarea comitetelor, centrelor operationale si
centrelor operative pentru situatii de urgenta;
- clarificarea prin regulament in cel mai scurt timp a conducerii si
coordonarii unitare a fortelor de interventie;
- organizarea pe langa centrul national operational a 8 centre operationale
regionale corespunzator regiunilor de dezvoltare economica, pentru coordonarea
activitatii centrelor operationale organizate la nivel de judet in caz de
interventie;
- emiterea de standarde si fixarea protocoalelor de cooperare cu politia de
frontiera pentru interventii in cazul producerii unui eveniment exceptional in
zona de granita;
- evaluarea cerintelor si efectuarea investitiilor in centrele
operationale.
B.6. Cyberspace
In urmatorii ani, Politia Romana va trebui sa acorde un rol important
combaterii infractiunilor savarsite pe Internet. In acest sens, va trebui
infiintat un departament in cadrul Inspectoratului General al Politiei pentru:
- organizarea, conducerea si coordonarea investigatiilor legate de
infractiuni savarsite pe Internet;
- colaborarea cu sectorul privat pentru educarea si instruirea permanenta a
resursei umane din cadrul IGP, ori pentru achizitie de software;
- cooperarea cu organizatii neguvernamentale pentru elaborarea programelor
de preventie si combatere a criminalitatii pe Internet, avand ca tinta cu
precadere educarea copiilor si a tinerilor;
- protectia sistemelor informatice din cadrul Politiei Romane.
B.7. Cooperarea internationala
Guvernul Romaniei va sprijini Politia Romana sa stabileasca in mod efectiv
o cooperare permanenta cu EUROPOL pentru:
- schimbul de informatii;
- elaborarea de catre EUROPOL a rapoartelor ce privesc analiza fenomenului
infractional din tara noastra;
- furnizarea de expertiza si suport tehnic pentru efectuarea
investigatiilor si realizarea operatiunilor de cercetare.
C. Inzestrare
Guvernul Romaniei va aplica un sistem integrat de management al
achizitiilor publice, prin imbunatatirea celui actual fixat in scopul
planificarii achizitiilor si asigurarii transparentei financiare. Sistemul va
cuprinde componenta de planificare, evaluare si finantare in baza caruia se vor
fixa prioritatile alocarii resurselor pentru achizitii, precum si componenta de
conducere a programelor de achizitie. Prin utilizarea acestui sistem se vor
evalua corect cerintele investitiilor de capital in raport cu resursele
financiare disponibile, se va stabili momentul si locul in care este nevoie de
o achizitie si se va controla acest proces.
In concordanta cu cerintele de asigurare a ordinii publice, se va tine cont
de realizarea urmatoarelor investitii cu caracter prioritar:
- Sistemul Integrat de Observare, Supraveghere si control la Marea Neagra;
- Centrul de comanda si control al Politiei Capitalei;
- dotarea cu aparatura si mijloace tehnice de aparare pentru politie;
- achizitia de masini, echipamente si aparatura pentru functionarea
serviciului de urgenta;
- achizitia de aparatura si echipamente destinate cercetarii si probarii
faptelor infractionale;
- modernizarea si achizitia de echipamente in domeniul comunicatiilor si
IT;
- schimbarea uniformelor politistilor pentru asigurarea respectului si
autoritatii acestora.
Principalii indicatori macroeconomici
2005 - 2008
Ratele de crestere a PIB (%)
_________________________________________________________________
| |
| | |
| 7,0%_| ______ ______ |
| | | | | | |
| 6,9%_| | 7,0% | | 7,0% | |
| | | | | | |
| 6,8%_| | | | | |
| | | | | | |
| 6,7%_| ______ | | | | |
| | | 6,7% | | | | | |
| 6,6%_| | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 6,5%_| ______ | | | | | | |
| | | 6,5% | | | | | | | |
| 6,4%_| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| 6,3%_| |______| |______| |______| |______| |
| |_____________________________________________________ |
| | | | | |
| 2005 2006 2007 2008 |
|_________________________________________________________________|
Produsul Intern Brut
Mld. euro
________________________________________________________
| |
| 90,0_| |
| | ____ |
| 80,0_| ____ | | |
| | ____ | | | | |
| 70,0_| | | | | | | |
| | ____ | | | | | | |
| 60,0_| | | | | | | | | |
| | ____ | | | | | | | | |
| 50,0_| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |89,4| |
| 40,0_| | | | | | | |80,6| | | |
| | | | | | |72,1| | | | | |
| 30,0_| | | |64,2| | | | | | | |
| | |56,1| | | | | | | | | |
| 20,0_| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| 10,0_| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| 0,0_|__|____|___|____|___|____|___|____|___|____|__ |
| | 2004 (E) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | |
|________________________________________________________|
Inflatia 2004 - 2008 (%)
dec. - dec.
______________________________________________________________________________
| |
|10,0 ______________________________________________________________________
|
| | _ 9,3 |
|
| 9,0 |______<_>_____________________________________________________________|
|
| | | |
|
| 8,0 |________|_____________________________________________________________|
|
| | | |
|
| 7,0 |________|_____________________________________________________________|
|
| | |____________ _ 6,5 |
|
| 6,0
|_____________________<_>______________________________________________|
|
| | |___________ _ 5,0 |
|
| 5,0
|___________________________________<_>________________________________|
|
| | |_________ _ 4,0 |
|
| 4,0 |_______________________________________________<_>____________________|
|
| | |___________ _ 3,0 |
|
| 3,0
|_____________________________________________________________<_>______|
|
| | |
|
| 2,0 |______________________________________________________________________|
|
| | |
|
| 1,0 |______________________________________________________________________|
|
| | |
|
| 0,0 |______________________________________________________________________|
|
| 2004 (E) 2005 | 2006 2007 2008 |
|
|______________________________________________________________________________|
Salariul mediu pe economie 2004 - 2008
______________________________________________________________________________
| |
| 45,0 ____________________________________________________________
|
| | 244 Euro |
|
| | |
|
| 40,0 |____________________________________________________________|
|
| | |
|
| | () |
|
| 35,0 |___________________________________________________/________|
|
| | ____ / _ |
|
| | / |_| |
|
| 30,0 |________________________________________/__________/________|
|
| | / ____/ 321 Euro|
|
| % | () / |
|
| Rata de 25,0 |___________________________________/_____/__________________|
|
| crestere | ___/ _ / |
|
| | / |_| |
|
| 20,0 |__________________________/________/________________________|
|
| | / __/ |
|
| | 144 Euro () / |
|
| 15,0 |____________________/______/________________________________|
|
| | ______/ _ / |
|
| | / |_| |
|
| 10,0 |________/____________/______________________________________|
|
| | () ________/ |
|
| | _ / |
|
| 5,0 |______|_|___________________________________________________|
|
| | |
|
| | 197 Euro |
|
| 0,0 |____________________________________________________________|
|
| 2004 (E) 2006 2007 | 2008 |
|
|
|
| ___________________________________________________
|
| | _ |
|
| | ----()--- Salariul net ---|_|--- Salariul brut |
|
| |___________________________________________________|
|
|______________________________________________________________________________|
Numarul de salariati din economie
(mii persoane)
______________________________________________________________________________
|
|
| 5000 -| ______
|
| | | |
|
| | | |
|
| 4900 -| ______ | |
|
| | | | | |
|
| | | | | |
|
| 4800 -| ______ | | | |
|
| | | | | | | | |
| | | | | | | |
|
| 4700 -| ______ | | | | | |
|
| | | | | | | | | |
|
| | ______ | | | | | | | |
|
| 4600 -|| | | | | | | | | |
|
| || | | | | | | | | |
|
| || | | | | | | | | |
|
| 4500 -|| | | | | | | | | |
|
| || | | | | | | | | |
|
| ||______| |______| |______| |______| |______|
|
| 4400 -|____________________________________________
|
| | | | | | |
|
| |2004 (E)| 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
|
| ____________________________|________|________|________|________|________|
|
| | _ | | | | | |
|
| | |_| Nr. salariati economie | 4645 | 4750 | 4830 | 4910 | 5000 |
|
| |____________________________|________|________|________|________|________|
|
|______________________________________________________________________________|
NOTA:
Numarul de salariati din economie cuprinde locurile de munca existente,
locurile de munca nou create si oficializarea locurilor de munca din economia
ascunsa.
Deficitul de cont curent in PIB (%)
______________________________________________________________________________
| |
| 6,00%_| _____
|
| | | | _____
|
| | |5,84%| | | |
| | | | |5,58%| _____
|
| | | | | | | | _____
|
| | | | | | |5,09%| | |
|
| 5,00%_| | | | | | | |5,02%|
|
| | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | _____
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | |4,92%|
|
| 4,00%_| | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| 3,00%_| | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| 2,00%_| | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| 1,00%_| | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| | | | | | | | | | | |
|
| 0,00%_|__|_____|______|_____|_______|_____|_______|_____|______|_____|_____
|
| | 2004 (E) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008
|
|______________________________________________________________________________|
Datoria externa totala in PIB (%)
____________________________________________________________
| |
| 45,0%_| |
| | |
| | |
| | |
| 40,0%_| |
| | |
| | |
| | |
| 35,0%_| 32,2% |
| | 31,9% 31,9% ____ |
| | 31,5% ____ ____ | | |
| | 31,4% ____ | | | | | | |
| 30,0%_| ____ | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| 25,0%_| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| 20,0%_| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| 15,0%_| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| 10,0%_| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| 5,0%_|__|____|___|____|___|____|___|____|___|____|_____ |
| | 2004 (E) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | |
|____________________________________________________________|